Landdistrikterne roser regeringens udspil til at sikre ungdomsuddannelser i hele landet
Landdistrikternes Fællesråd er meget glade for regeringens initativer, som skal bidrage til at sikre ungdomsuddannelser i hele landet. Særligt forslagene om et nyt og forhøjet udkantstilskud, udligning af taxameterforskelle mellem stx og hhx, samt fastholdelse af taxameter pr. elev til ungdomsuddannelsesinstitutioner med op til 700 elever, og endelig understøttelse af campusdannelser, vil gøre en stor forskel for ungdomsuddannelser i landdistrikterne.
![Steffen Damsgaard, Formand for Landdistrikternes Fællesråd](/data/images/public/4127023/14001829/2842bb4e-649a-4c1d-a240-887feb070f47-w_720.jpg)
Landdistrikternes Fællesråd har i flere år kæmpet for ændringer i tilskuds-og taxametersystemet, som skulle sikre en mere robust model for de mindre institutioner i landdistrikterne, så de ikke må lukke grundet en udpint økonomi, som følge af den nuværende taxametermodel.
Udkantstilskud
Regeringen foreslår ét udkantstilskud på kr. 3,8 mio. årligt til erhvervsskoler og gymnasier. Tilskuddet skal erstatte de forskellige tilskudsniveauer, der er på tværs af uddannelsessteder.
- I Landdistrikternes Fællesråd har vi tidligere i vores uddannelsesudspil foreslået et større grundtilskud og udkantstilskud, så det er rigtig godt, at regeringen foreslår et øget udkantstilskud. Det er desuden vigtigt, at regeringen foreslår at fjerne de urimelige forskelle i udkantstilskuddet, der er mellem handelsgymnasier og almene gymnasier, udtaler formand Steffen Damsgaard.
Taxameter ligestilling
Regeringen foreslår, at forskellene i tilskuds- og taxametersystemet på tværs af uddannelses-retninger skal udjævnes, så det taxameterbeløb, som hver elev udløser til et uddannelsessted, bliver det samme på tværs af uddannelser. Desuden fastholdes niveauet på taxametertilskuddet pr. elev, op til 700 studerende, og først derefter vil man reducere taxameteret pr. elev.
- Det er helt afgørende, at uddannelser som hhx og stx får det samme beløb pr. elev til at lave undervisning, da de reelle udgifter er tæt på hinanden. Det er også vigtigt for de mindre ungdomsuddannelsesinstitutioner, at taxameteret pr. elev starter på fuldt niveau, indtil 700 elever, hvor taxameteret reduceres. Samlet set er det med til at sikre en økonomisk overlevelse for de mindre og mindste ungdomsuddannelsesinstitutioner, siger formanden.
Campus og fusioner
Regeringen vil fremover sikre bedre forudsætninger ved fusioner mellem ungdomsuddannelsesinstitioner ved at foreslå, at de samlede grundtilskud og udkantstilskud ikke reduceres efter en fusion, efter 4 år, som det ellers har været reglen.
- Endelig bliver de økonomiske rammer for fusionsskoler forbedret ved, at fusionsskoler ikke mister grundtilskud efter 4 år. Vi har oplevet, at fusionsskolers beskæring økonomisk efter 4 år har begrænset lysten til at fusionere. Fremadrettet håber jeg, at fusioner mellem ungdomsuddannelsesinstitutioner i samme by, kaldet “by-modeller”, vil vinde frem for at sikre både det faglige uddannelsesmiljø og studiemiljø lokalt.
-Der er dog nogle fusionsskoler, der gik forrest under de tidligere regler, som burde have et økonomisk løft nu, da de trods fusion stadig er udfordret økonomisk grundet bortfald af grundtilskud, siger Steffen Damsgaard.
Elevfordeling
Tiltagene med ændret økonomi hjælper afgjort mange ungdomsuddannelsesinstitutioner, men med udsigt til, at ungdomsårgangene falder med op til 30 % frem mod 2045, så vil der være behov for at sikre elevgrundlaget på de mindste ungdomsuddannelsesinstitutioner med mere håndfaste løsninger. Her har Landdistrikternes Fællesråd krævet en elevfordeling, som tidligere har sikret elever til de mindste uddannelsesinstitutioner, og som burde udvides til at gælde alle ungdomsuddannelser.
- Hvis regeringen ikke vil lave elevfordeling nu og fremover med udsigt til det lave antal unge, især i landdistrikterne, så vil mere end hver 10. gymnasium lukke, og det vil være i landdistrikterne, siger Steffen Damsgaard og uddyber:
- Hvad hjælper det, at økonomien sikres for ungdomsuddannelsesinstitutioner, hvis man ikke sikrer elevgrundlaget via elevfordeling. Når først eleverne begynder at trække mod den større naboby, så vil studiemiljøet hurtig blive udfordret og så vil uddannelser og uddannelsessteder lukke. Det vil være en katastrofe, for det vil skabe “uddannelsesørkener”, og efterlade mange unge på perronen, som af forskellige årsager ikke vil tage en ungdomsuddannelse, fordi den ligger langt væk.
Mere i SU
Trods SU er for unge over 18 år, som er i gang med en uddannelse, så kan en differentieret SU være et virkemiddel, der kan flytte eller fastholde elever, da de fleste bliver 18 år undervejs i deres ungdomsuddannelse.
Landdistrikternes Fællesråd foreslog tidligere på sommeren en SU-stigning på 20-60% hvis unge vælger en uddannelse i de mindre studiebyer. Selvom størrelsen på SU i større omfang kan påvirke unges uddannelsesvalg på videregående uddannelser, så kan det også påvirke unges valg af uddannelsessted, når der skal vælges ungdomsuddannelse. Men hvis politikerne ikke vil lave en elevfordeling nu, så kan forsøg med differentieret SU være det næste skridt.
- Regeringen og de øvrige partier på Christiansborg må træde i karakter og indføre en elevfordeling. Ellers vil der med garanti lukke ungdomsuddannelsesinstitutioner i landdistrikterne og de mindre uddannelsesbyer frem mod 2035. Forsøg med differentieret SU kan man supplere med, men vi kommer i sidste ende ikke udenom elevfordeling, for at sikre alle unge en realistisk mulighed for en ungdomsuddannelse i nærheden. Det handler om et land i bedre geografisk balance, og hvis der lukker uddannelsessteder, så går regeringen stik imod deres egen regeringsgrundlag.
- Selv om undervisningsminister Mattias Tesfaye snart barsler med en ny ungdomsuddannelse, som bringer mere praktisk undervisning ind i uddannelsen, så vil det ikke være nok til at fastholde de unge lokalt uden elevfordeling, slutter formand Steffen Damsgaard.
Nøgleord
Kontakter
Helle VendelboPressechefLanddistrikternes Fællesråd
Tlf:31718938hve@landdistrikterne.dkFølg pressemeddelelser fra Landdistrikternes Fællesråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Landdistrikternes Fællesråd
Landdistrikterne: Ros til regeringens landdistriktsudspil22.8.2024 10:01:00 CEST | Pressemeddelelse
Landdistrikternes Fællesråd kalder det et godt og omfangsrigt landdistriktsudspil, som ikke er set længe fra en regering. Organisationen fremhæver initiativer indenfor turisme- og erhvervsudvikling, bosætning og uddannelse, som helt afgørende for landdistrikternes udvikling.
Landdistrikterne: Gode takter i forslag om kompensation til kommuner, der planlægger store VE-anlæg20.8.2024 15:08:04 CEST | Pressemeddelelse
Regeringen vil kompensere kommuner med 200 mio. kr., hvis de planlægger flere vindmøller og solceller på land. Det møder opbakning fra Landdistrikternes Fællesråd, der fremhæver vigtigheden af, at pengene kan gå til bedre service til borgerne i kommunerne.
Landdistrikternes Fællesråd hilser kørselsfradrag til studerende i 25 land- og yderkommuner velkommen17.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Som optakt til det længeventede landdistriktsudspil, foreslår regeringen at indføre et kørselsfradrag til studerende i 25 landkommuner. Forslaget møder opbakning fra Landdistrikternes Fællesråd, som har høje forventninger til det samlede udspil.
Nye forenings- og frivilliginitiativer gavner ekstra meget i landdistrikterne15.8.2024 11:08:40 CEST | Pressemeddelelse
Regeringens otte initiativer til at fjerne bureaukrati i foreningslivet og gøre det lettere at være frivillig, møder ros fra Landdistrikternes Fællesråd. Initiativerne mindsker bøvl og bidrager til at skabe mere liv og aktivitet i lokalsamfund og landsbyer, hvor der er størst behov for det, siger organisationen.
Landdistrikter til Erhvervsminister: Der er brug for et servicetjek af statsgaranti på boliglån30.7.2024 14:45:40 CEST | Pressemeddelelse
Selvom ordningen for statsgaranti på boliglån har været tilgængelig i to år, er det fortsat kun to boligkøbere, som har opnået et boligkøb med statsgaranti. Landdistrikternes Fællesråd efterlyser politisk handling fra erhvervsministeren, Morten Bødskov, for at tilrette og justere statsgarantiordningen, så den reelt kommer til at virke der, hvor der er brug for den og så flere kan købe deres drømmebolig i landdistrikterne.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum