Forskning: Sådan kan vi sænke køers klimaaftryk
Køer er klimatunge. Men årets Klimavirkemiddelkatalog fra Aarhus Universitet viser veje til at reducere klimaaftrykket fra husdyr markant. Der er både klimatiltag, der kan give gevinster her og nu og potentialer på længere sigt, og her kan både nye stoffer, ændret kost og genetik komme i spil.
![Kvæg ved foder.](/data/images/public/13559834/13999356/96883a50-b170-49ff-8111-b8f4be60f269-w_720.jpg)
Det særlige ved kvæg er deres vom. De fleste dyr, som mennesker, høns og grise, kan kun i begrænset omfang fordøje fiber, som udgør en betydelig del af indholdet af næringsstoffer i f.eks. græs. Men kvægs hemmelige trick er deres særlige sindrige mave-tarmsystem, som bl.a. indeholder en stor vom, hvori bakterier og andre mikroorganismer lever af at nedbryde fiber og øvrige næringsstoffer.
Populært sagt lever køerne ikke græsset, men af at omsætte de mikroorganismer, som nedbryder græsset inde i koens vom og de næringsstoffer, der dannes ved den mikrobielle fermentering. Utrolig smart, når græs er vores mest produktive afgrøde. På denne måde kan drøvtyggerne udnytte foderemner, som ikke kan udnyttes af mennesker eller af andre husdyr. Problemet er bare, at biproduktet fra mikrobernes omsætning af foderet er CO2 og den ekstremt potente klimagas CH4, metan.
Når forskere på bl.a. Institut for Husdyr- og Veterinærvidenskab på Aarhus Universitet arbejder på at sænke køers metanudledning, er det derfor en kompliceret balancegang, der handler om at påvirke de biologiske processer i vommen, så der bliver produceret mindre metan, men stadig således at græs og andet foder omsættes uden problemer for koen.
Produktionen af kød og mejeriprodukter er blandt de mest klimabelastende dele af dansk landbrug, og derfor fylder husdyr også meget i Klimavirkemiddelkataloget, hvor Peter Lund, professor og sektionsleder på Institut for Husdyr- og Veterinærvidenskab, står bag dele af kapitlerne om husdyr.
Klimavirkemiddelkataloget er en oversigt over forskellige initiativer, der kan nedbringe landbrugets udledning af drivhusgasser. Det udgives årligt af DCA – Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug som en del af den forskningsbaserede rådgivning, Aarhus Universitet udfører er for Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri.
Effektive ændringer i fodersammensætning
En af de mest effektive måder at reducere udledningen af metan hos kvæg er gennem ændringer i fodersammensætningen. Ifølge Peter Lund, er der specifikke strategier, der kan implementeres med det samme.
"Ved at ændre næringsstofferne i foderet kan vi ændre den mikrobielle fermentering i koens vom og reducere produktionen af metan. Tilføjelse af mere fedt i foderet er en effektiv metode, da fedtsyrerne ikke fermenteres i vommen og dermed ikke danner brint, som metanogenerne bruger til at producere metan," forklarer Peter Lund med henvisning til de særlige mikroorganismer, der producerer metanen.
En anden tilgang er at erstatte fiber med stivelse, hvilket yderligere reducerer metanproduktionen.
"Det handler om at finde en balance, hvor vi både opretholder dyrevelfærd og mælkeproduktion, samtidig med at vi reducerer udledningen af metan," siger Peter Lund
Fodertilsætningsstoffer viser lovende resultater
Bovaer er et af de mest lovende fodertilsætningsstoffer nævnt i årets katalog. Ifølge den seneste forskning kan Bovaer reducere metanproduktionen med omkring 27% under danske forhold.
"Effekten af Bovaer afhænger af flere faktorer, herunder mængden af fedt og stivelse i foderet, men gennemsnitligt ser vi en reduktion på 27%," siger Peter Lund.
Ud over Bovaer nævner Klimavirkemiddelkataloget også nitrat og tang som potentielle fremtidige virkemidler, der kan reducere metanudledning.
"Vi har fået nye data, der viser højere reduktionstal for nitrat, men vi mangler stadig at efterprøve dem, før vi kan fastsætte et helt præcist tal. Vi vil også gerne vide mere om effekten på mælkens indhold af nitrat og andre kvælstof-forbindelser," siger Peter Lund.
Han tilføjer, at tang varierer meget i sin effekt, og der derfor er behov for yderligere forskning for at forstå tangs fulde potentiale og eventuelle bivirkninger.
Genetisk selektion som en langsigtet løsning
Genetisk selektion er en anden vigtig metode til at reducere klimaaftrykket fra kvæg.
"Der er arvelige forskelle mellem dyr i forhold til, hvor meget metan de udleder per kilo mælk eller per enhed foder. Ved at avle efter lavere metanproduktion kan vi opnå vedvarende reduktioner," siger Peter Lund.
Avlsarbejdet med planter og husdyr har i århundreder skabt gradvise og varige fremskridt for bl.a. udbytte, men i det perspektiv er det først for ganske nylig, at man er begyndt at tænke klima ind i avlsarbejdet. Det efterlader et kæmpe potentiale på området.
"Selvom reduktionen pr. generation er relativt lille, er den kumulativ og vedvarende, hvilket gør det vigtigt at inkludere metanreduktion i avlsarbejdet nu," siger Peter Lund.
Utallige forskere har været med til at udforme Klimavirkemiddelkataloget, som spænder over alle aspekter af dansk landbrug.
På husdyrområdet har bl.a. Trine Michelle Villumsen fra Center for Kvantitativ Genetik og Genomforskning ved Aarhus Universitet leveret et afsnit om potentialet for at avle sig til mindre klimabelastende malkekvæg.
Implementering og udfordringer
Mens avlsarbejde er langsigtet, så er det også en prioritet at opnå resultater på den korte bane. Her er de mest lovende og umiddelbart anvendelige virkemidler i husdyrproduktionen Bovaer og øget fedt i foderet.
Disse metoder kan implementeres nu og her og har allerede vist sig effektive. Derfor er der krav i den nye klimalov om, at landmænd skal bruge en af disse to metoder.
"Det er de to mest lavthængende frugter lige nu," siger Peter Lund.
Han understreger dog, at man ikke må overse de potentielle sideeffekter af disse virkemidler.
"Det er vigtigt at se på både de klimamæssige effekter og de lokale miljøeffekter, biodiversitet og dyrevelfærd."
Flere aspekter er med, når forskerne på Institut for Husdyr- og Veterinærvidenskab laver husdyrforsøg, så klimafremskridt ikke sker på bekostning af andre vigtige faktorer. Eksempelvis bliver der holdt øje med, at eventuelle ændringer i sammensætningen af mikroorganismer i koens vom ikke fører til ubehag for koen eller til lavere produktion.
Økonomiske og praktiske overvejelser
Mens reduktion af klimagasser fra landbruget er en klar politisk prioritering, så har den enkelte landmand en forretning at drive, og derfor skal hvert klimatiltag også give mening økonomisk.
Peter Lund forklarer, at der er behov for økonomiske incitamenter for at sikre, at landmændene har de nødvendige ressourcer til at ændre fodersammensætningen og anvende nye fodertilsætningsstoffer, for begge dele koster tid og penge.
"Landmændene vil være nødt til at afveje omkostningerne ved at ændre foderet mod de potentielle fordele ved at reducere metanproduktionen," siger han.
Fremtidsperspektiver
Selvom der allerede er mange lovende metoder til at reducere klimaaftrykket fra husdyrproduktionen, er der stadig behov for yderligere forskning. Klimavirkemiddelkataloget vurderer både velafprøvede tiltag, der kan implementeres nu og her, samt tiltag der først kan komme i spil på den lidt længere bane.
Peter Lund lægger vægt på, at reduktion i produktionen af metan hos kvæg og andre klimatiltag er et forholdsvis nyt fokus i forskning og landbrug sammenlignet med andre områder som effektiv udnyttelse af næringsstoffer, dyrevelfærd og miljø, som man har arbejdet med i årtier.
Derfor er der et stort potentiale for markante fremskridt og nye teknologier på klimafronten, hvor forskningen lige nu rykker hurtigt.
"Vi forsker hele tiden i nye måder at reducere klimaaftrykket fra husdyrproduktionen. Det er vigtigt, at vi fortsætter med at undersøge og udvikle nye metoder, så vi kan sikre en bæredygtig fremtid for landbruget," siger Peter Lund.
Med en kombination af ændringer i fodersammensætning, brug af fodertilsætningsstoffer som Bovaer og genetisk selektion er det muligt ret hurtigt at reducere klimaaftrykket fra kvægproduktionen markant. Disse metoder kan implementeres med det samme og vil spille en afgørende rolle i at sikre en mere bæredygtig fremtid for dansk landbrug.
Derudover råder forskerne over et arsenal af gammelkendte metoder, såsom avlsarbejde og optimering af ernæring i forhold til foderudnyttelse og produktion, og helt nye tiltag som tilsætning af nitrat og tang til foderet, der kan komme i spil for at fortsætte med at udvikle landbruget i en mere bæredygtig retning.
Med Klimavirkemiddelkataloget 2024 har landbruget fået et helt lille opslagsværk med nye værktøjer til at reducere drivhusgasudledningen på alle områder inklusive husdyrproduktion. Metoderne er baseret på solid videnskabelig forskning og bliver hele tiden forfinet og opdateret efter den nyeste viden.
Supplerende oplysninger |
Vi bestræber os på, at alle vores artikler lever op til Danske Universiteters principper for god forskningskommunikation. For mere information se deklarering i databladet i følgende: Virkemidler til reduktion af klimagasser i landbruget - 2024 |
Kontakter
Jesper EmborgKommunikationschefDCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug, Faculty of Technical Sciences
Tlf:61220291je@dca.au.dkHiva AhmadiKommunikationskonsulentDCA - Nationalt Center for Fødevarer og Jordbrug, Faculty of Technical Sciences
Tlf:22454829hiva@dca.au.dkFølg pressemeddelelser fra Aarhus Universitet Technical Sciences
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Aarhus Universitet Technical Sciences
Bæredygtigt byggeri er ikke nok – sådan skaber vi et paradigmeskifte i byggeriet28.8.2024 13:08:10 CEST | Pressemeddelelse
Aarhus Center for Regenerativt Byggeri er officielt skudt i gang og med sig starter en bevægelse mod det regenerative byggeri, der ikke blot er bæredygtigt, men som giver mere tilbage til natur, miljø, klima og samfund, end det tager.
Kom til åbning af AU Viborg og mød de nye studerende16.8.2024 11:36:52 CEST | Presseinvitation
Den 22. august byder vi officielt velkommen til de nye studerende på Veterinærmedicin, Dyrevidenskab og Plante- og fødevarevidenskab på AU Viborg. Pressen er inviteret til at overvære den officielle velkomst, se de nyindrettede studiefaciliteter og møde de nye studerende.
Det er effektivt, let at håndtere og næsten klar til brug: Her er klimavirkemidlet, der kan bruges på størstedelen af Danmarks dyrkede areal15.8.2024 14:28:14 CEST | Pressemeddelelse
I starten af juni 2024 udgav Aarhus Universitet et katalog over virkemidler, der kan bidrage til at nedbringe udledningen af klimagasser fra landbruget. Læs her om virkemidlet nitrifikationshæmmere, der har potentiale for stor udbredelse.
Ny forskning skal fremme cirkulært byggeri og grøn omstilling14.8.2024 08:59:16 CEST | Pressemeddelelse
Byggeriet står for en kæmpe del af samfundets affaldsproduktion og energiforbrug, og det skal ændres for at gøre branchen bæredygtig. Forskere fra Aarhus Universitet og Lunds Universitet i Sverige leder et nyt forskningsprojekt, der skal minimere affald og etablere rammer og metoder til genbrug af byggeriets efterladenskaber.
Langdistancekontakt mellem dykkende Grønlandshvaler13.8.2024 09:44:17 CEST | Pressemeddelelse
Anvendelse af kaosteori på hvalers bevægelser har vist en 24-timers dykningscyklus, som foregik synkront mellem hvaler på 100 kilometers afstand.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum