Studenter på erhvervsuddannelserne fortryder ikke studenterhuen
Studenter på erhvervsuddannelserne oplever, at gymnasiet har været et skridt på vejen mod valg af job og uddannelse, og at tiden i gymnasiet ikke har været spildt. Det er tendensen i en ny undersøgelse blandt unge, der efter studentereksamen vælger at tage en erhvervsuddannelse.
Mere end hver tiende student går videre på en erhvervsuddannelse efter gymnasiet. Det er en stor gruppe, og det er en politisk diskussion, om det er spild af ressourcer og de unges tid, eller om det er et nødvendigt trin for de unge på vejen mod at vælge job og uddannelse.
Nu kaster en ny undersøgelse fra EVA lys over, hvordan de unge selv oplever det. Det er perspektiver, som er særligt interessante i lyset af den reform af ungdomsuddannelsesområdet, der er på vej.
Vi har talt med 21 unge på erhvervsuddannelser, som tidligere har gået i gymnasiet, om, hvorfor de har valgt, som de gjorde. De unge, EVA har interviewet, er alle i gang med en uddannelse til enten kontorassistent, elektriker, SOSU-assistent eller pædagogisk assistent.
Fortryder generelt ikke studenterhuen
Undersøgelsen viser, at de unge selv sjældent fortryder, at de har gået på gymnasiet inden erhvervsuddannelse.
Det er et dominerende perspektiv blandt de unge, at de oplever, at deres tid i gymnasiet har givet dem gode sociale oplevelser og en faglig ballast, som de kan bruge i fremtiden, fx i deres nuværende uddannelse. Nogle af de studenter, der har haft det svært fagligt i gymnasiet, fortæller dog, at de ville være startet direkte på deres erhvervsuddannelse, hvis de kunne tage valget om.
”For de unge er vejen mod erhvervsuddannelserne langstrakt, og hvad man kan kalde erfaringsbaseret. Mens nogle allerede har overvejet en erhvervsuddannelse i grundskolen, er det for andre en beslutning, som bygger på flere års erfaringer fra anden uddannelse og ufaglært arbejde efter gymnasiet,” siger seniorkonsulent Marie Seliger, der står bag undersøgelsen.
De fem vigtigste grunde til erhvervsuddannelse
EVA’s analyse viser, at der overordnet er fem grunde til, at studenterne vælger en erhvervsuddannelse i årene efter gymnasiet:
- Der er en faglig interesse for en branche. Nogle unge begynder på en erhvervsuddannelse, fordi de har en faglig interesse for den branche den uddanner til, eller fordi de oplever, at uddannelsen fokuserer på nogle færdigheder, som de mestrer.
- Vekslen mellem skole og praksis er tiltrækkende. Nogle elever vægter det højt, at erhvervsuddannelsen er tilrettelagt som vekseluddannelse, hvor man har mest tid ude på lærepladsen. Derudover fremhæver de, at der er tale om korte uddannelser, og at der er løn under uddannelse.
- Den konkrete uddannelse åbner døre. Nogle unge vælger eud, fordi deres erhvervsuddannelse giver mulighed for på sigt at avancere, specialisere eller videreuddanne sig i en bestemt branche.
- Bedre løn og arbejdsvilkår trækker. Nogle af de studenter, som i forvejen arbejder ufaglært i en specifik branche, ønsker sig papir på deres kompetencer, så de på længere sigt kan opnå bedre løn og arbejdsvilkår.
- Man kom ikke ind på en videregående uddannelse. Nogle unge, som ikke opnår det nødvendige karaktersnit til en specifik videregående uddannelse, vælger en erhvervsuddannelse som et alternativ.
Ufaglært arbejde er rekrutteringsvej
Undersøgelsens resultater understreger, at studenter får inspiration til at begynde på en erhvervsuddannelsen når de gør sig konkrete erfaringer med arbejdslivet, fx gennem ufaglærte jobs i sabbatåret efter gymnasiet.
”Mange unge skal igennem en lidt længere proces for at blive klar til at vælge en erhvervsuddannelse, hvor de gør sig erfaringer med jobmarkedet, og bliver klogere på, hvad de selv vil, og hvad de trives i. Unge i ufaglærte jobs kan udgøre en vigtig rekrutteringsvej til erhvervsuddannelserne, hvis de vel at mærke får en positiv oplevelse af faget og branchen,” siger Marie Seliger.
”Samtidig kaster undersøgelsen lys over, at de unge har behov for løbende vejledning, både i og efter gymnasiet, hvor der er fokus på at vejlede åbent og bredt til mange forskellige uddannelser – herunder erhvervsuddannelserne. Der er desuden potentiale i at styrke vejledningen af studenter, der arbejder ufaglært efter gymnasiet og derfor ikke møder vejledning, medmindre de selv opsøger den”, siger Marie Seliger.
Fakta: Sådan har vi gjort
Undersøgelsen bygger på interview med 21 studenter, som er i gang med en uddannelse til kontorassistent, elektriker, SOSU-assistent eller pædagogisk assistent. Vi har talt med de unge i efteråret 2023, mens de går på hovedforløbet af deres erhvervsuddannelse. Analysen beskæftiger sig således ikke med de personer, som falder fra deres gymnasiale uddannelse og efterfølgende påbegynder en erhvervsuddannelse
Nøgleord
Kontakter
Anne Breinhold OlsenKommunikationskonsulent
Tlf:29 84 67 11abo@eva.dkVedhæftede filer
Links
Følg pressemeddelelser fra Eva - Danmarks Evalueringsinstitut
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Eva - Danmarks Evalueringsinstitut
Ny kortlægning: Hvem er lærerne i grundskolen?12.8.2024 05:01:00 CEST | Pressemeddelelse
Elever i folkeskolen og fri- og privatskoler møder lærere med mange forskellige uddannelsesbaggrunde, men hvem er lærerne, hvor mange af dem er 4.g’ere, der kommer direkte fra gymnasiet, og hvilken baggrund har meritlærerne? Det har EVA kortlagt i en ny rapport.
Vigtigt at vide om elever på 2-årig hf: Så godt trives de, og så mange af dem vælger en professionsuddannelse7.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
På Sorø-mødet torsdag og fredag er den nye ungdomsuddannelse, som regeringen har varslet et udspil om i efteråret 2024, på dagsordenen. Børne- og undervisningsminister Mattias Tesfaye har allerede løftet sløret for, at uddannelsen formentlig vil rette sig mod bl.a. elever, der i dag går på den 2-årige hf. Men hvem er hf- eleverne, og hvad bruger de deres ungdomsuddannelse til? Det svarer EVA på i ny analyse.
Studerende med udsigt til ledighed er i større risiko for mistrivsel og stress10.6.2024 05:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Ny undersøgelse viser, at studerende på uddannelser med lang dimittendledighed er i større risiko for mistrivsel og føler sig mere stressede end andre studerende – allerede på studiet. Undersøgelsen viser også, at studierelevante lønnede job kan lette overgangen til arbejdsmarkedet.
Ledere i daginstitutioner: Vi har flere børn i mistrivsel og flere børn med komplekse udfordringer14.5.2024 06:46:00 CEST | Pressemeddelelse
Ny undersøgelse viser, at daginstitutionsledere landet over oplever flere børn i udsatte positioner og i mistrivsel. Undersøgelsen viser også markante forskelle på, hvornår daginstitutioner vurderer, at et barn er i en udsat position.
Ny undersøgelse: Mangel på pædagoger i daginstitutioner er især et storbyfænomen25.4.2024 13:24:55 CEST | Pressemeddelelse
Ny undersøgelse viser, at 64 % af bykommunerne har svært ved at rekruttere pædagoger til deres dagtilbud. I Region Nordjylland har ingen dagtilbudschefer angivet, at de har rekrutteringsudfordringer.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum