Landdistrikter: Nye ejendomsvurderinger risikerer at bremse ny bosætning på landet
![](/data/images/00732/feb7becd-dd4f-4e48-b729-c0d633d57000-w_720.jpg)
Vil min ejendom på landet i fremtiden blive betragtet som en ejerbolig frem for et landbrug?
Dét spørgsmål får omkring 15.000 ejere af mindre ejendomme på landet fra midten af april svar på. For mange af dem bliver det altafgørende for deres fremtid, fordi overgangen til ejerbolig betyder voldsomme stigninger i ejendomsskatten.
Det kan blive en stor kæp i hjulet for udviklingen af ny bosætningen på landet, vurderer formand for Landdistrikternes Fællesråd Steffen Damsgaard.
- Den her omkategorisering risikerer at få vidtrækkende konsekvenser – ikke alene for den enkelte familie, som kan blive stavnsbundet til ejendommen uden mulighed for forandringer på ejendommen, indtil de er nødt til at sælge ejendommen, siger han og tilføjer:
- Det vil særligt ramme mindre landejendomme med mindst landbrugsdrift eller ejendomme med naturområder, vådområder eller rekreative områder. Det er f.eks. ejendomme, som har få ammekøer, heste, nogle afgrøder og lokalt producerede fødevarer, der måske sælges fra en gårdbutik. Det er brandærgerligt, for netop dén livsform på landet har været på fremmarch de senere år.
Risiko for ”parcelhuse på landet”
Vurderingsstyrelsen foretager de nye omkategoriseringer, der omhandler landejendomme op til 15 hektar. Det vil være grundskylden, som kan stige voldsomt, hvis ejendommene overgår til ejerboliger. Helt konkret risikerer den enkelte ejendomsejer ifølge eksterne rådgivere at skulle betale helt op til otte eller ni gange mere i ejendomsskat.
Ifølge formanden for Landdistrikternes Fællesråd kan ejerne som konsekvens heraf blive nødt til at sælge en betydelig del af deres jord til større fuldtidslandbrug, som har lavere jordbeskatning. Samlet vil det betyde, at landområderne udover store fuldtidsbedrifter kun vil rumme boliger med meget lidt jord. Altså en form for ”parcelhus på landet”, forklarer Steffen Damsgaard.
- Variationen i boligudbuddet bliver mindsket betragteligt, når de mindste landbrug og landejendomme rammes af stigende ejendomsskatter, og dermed gradvis forsvinder som ejendomstype. Det vil alt andet lige gøre det mindre attraktivt at bosætte sig på landet, som har hårdt brug for spændende boformer for at kunne konkurrere med byerne. Med andre ord kommer det til at sætte ekstra skub under den befolkningstilbagegang, som allerede er i gang nogle steder.
Samtidig er der et naturhensyn, som risikerer at gå tabt, når ejerne bliver nødsaget til at sælge ud af deres jord til større landbrugsbedrifter, understreger Steffen Damsgaard:
- Man straffer de ejere af landejendomme på under 15 hektar, som har anvendt jorden til skov, natur og rekreative områder. Når mange ejendomme vil ende med at sælge jord til fuldtidslandbrug, så bliver det til landbrugsproduktion og ikke til natur og rekreative formål med små biotoper og øget biodiversitet. Fra mit perspektiv er det helt skævt midt i en klima- og biodiversitetskrise.
Hverken retfærdig eller meningsfuld ligestilling
Det er desuden problematisk, når man med den nye omkategorisering forsøger at sidestille ejerboliger på landet med ejerboliger i byerne. For spillereglerne for salg af jord er vidt forskellige i by og land, understreger formanden for Landdistrikternes Fællesråd.
- De her små landejendomme bør ikke beskattes på samme måde som ejerboliger i byen. For når man ejer jord i en landzone, har man langt fra de samme muligheder for at sælge jorden fra som i byerne. Hvor jord i en byzone f.eks. kan sælges til naboen eller endda i nogle tilfælde kan udstykkes til nye boliger, kan jord i landzoner udelukkende sælges som landbrugsjord. Så det er en ligestilling, der hverken giver mening eller er retfærdig, siger Steffen Damsgaard.
En løsning på den korte bane er at lave en ”time-out” i omkategoriseringen, indtil konsekvenserne er nærmere belyst, mens en langsigtet løsning kunne være at indføre en ny mellemkategori for de mindste landejendomme, så ejerne af landejendommme uden landbrugsdrift betaler en marginal større grundskyld end grundskylden på landbrugsjord. Det vil medvirke til at holde hånden under de mindre landbrug, mener han.
Desuden har Landdistrikternes Fællesråd modtaget mange henvendelser fra borgere i landdistrikterne, for hvem den nye omkategorisering vil have voldsomme konsekvenser. Fællesrådet vil bruge de mange henvendelser til at rejse problematikken over for politikerne på Christiansborg.
Nøgleord
Kontakter
Eva ØstergaardKommunikations- og presseansvarlig
Tlf:53850136eoe@landdistrikterne.dkBilleder
Information om Landdistrikternes Fællesråd
Landdistrikternes Fællesråd er en partipolitisk neutral interesseorganisation, der arbejder for at skabe bedre rammevilkår for landdistrikter og yderområder i Danmark.
Vi tæller 55 kommuner og fire regioner, der tilsammen repræsenterer over 4 millioner danskere. Medlemmerne er tillige en række landsdækkende organisationer, de lokale aktionsgrupper samt et større antal landsbyer og landdistriktsråd.
Følg pressemeddelelser fra Landdistrikternes Fællesråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Landdistrikternes Fællesråd
Landdistrikter: Gode initiativer i finanslovsforslag, men et land i bedre balance kræver flere prioriteringer30.8.2024 16:00:47 CEST | Pressemeddelelse
Finanslovsudspillet rummer flere gode initiativer, dog uden de store overraskelser, og signalerer på flere områder, at regeringen ønsker at prioritere landdistrikterne og et mere sammenhængende Danmark. Men der skal flere politiske tiltag og investeringer til, hvis man for alvor vil skabe et land i bedre geografisk balance.
Vinderen af Årets Landsby 2024 er... Lundeborg!29.8.2024 09:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Lundeborg i Svendborg Kommune vinder titlen som Årets Landsby 2024. Prisen uddeles af Landdistrikternes Fællesråd, Landsforeningen Landsbyerne i Danmark og Forenet Kredit.
Landdistrikter: Økonomiaftale smadrer velfærden i trængte landdistriktskommuner28.8.2024 14:31:30 CEST | Pressemeddelelse
Regeringens økonomiaftale med KL skulle give over 3,4 mia. kr. mere til velfærd og forbedringer i alle kommuner, men i stedet betyder aftalen voldsomme nedskæringer i velfærden i mange ø-, yder- og landkommuner, fordi pengene ikke kommer ud til de førnævnte kommuner. Det er direkte besparelser på den borgernære kernevelfærd med store nedskæringer på daginstitutioner, skoler, ældrepleje, fritidsfaciliteter mv. Landdistrikternes Fællesråd frygter lukninger i de mindre bysamfund og opfordrer til akut hjælp.
Landdistrikterne roser regeringens udspil til at sikre ungdomsuddannelser i hele landet25.8.2024 09:12:13 CEST | Pressemeddelelse
Landdistrikternes Fællesråd er meget glade for regeringens initativer, som skal bidrage til at sikre ungdomsuddannelser i hele landet. Særligt forslagene om et nyt og forhøjet udkantstilskud, udligning af taxameterforskelle mellem stx og hhx, samt fastholdelse af taxameter pr. elev til ungdomsuddannelsesinstitutioner med op til 700 elever, og endelig understøttelse af campusdannelser, vil gøre en stor forskel for ungdomsuddannelser i landdistrikterne.
Landdistrikterne: Ros til regeringens landdistriktsudspil22.8.2024 10:01:00 CEST | Pressemeddelelse
Landdistrikternes Fællesråd kalder det et godt og omfangsrigt landdistriktsudspil, som ikke er set længe fra en regering. Organisationen fremhæver initiativer indenfor turisme- og erhvervsudvikling, bosætning og uddannelse, som helt afgørende for landdistrikternes udvikling.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum