Tag med på skovtur i april
Smid hvad du har i hænderne og skynd dig ud for at møde et dansk eventyr, fuldt på højde med japanernes cherry-blossom-front
![Tæppe af Hulrodet lærkespore i aftensol, med indslag af Hvid anemone og Bingelurt. Foto: Ian Heilmann](/data/images/public/13561902/13806424/e1b115ff-6cf0-410f-9ee3-da96a75c4183-w_720.jpg)
Når temperaturen i april efter en længere periode med råkoldt og regnfuldt vejr endelig passerer femten grader med pil opad, får naturens dynamik karakter af en kaskade ovenpå et dæmningsbrud. Det gælder ikke mindst for skovbundsfloraen i vores løvskove.
De lyskrævende arter skal nå at blomstre og blive bestøvet, inden lyset hastigt svinder efter træernes løvspring. Magiske uger, hvor man må smide hvad man har i hænderne og komme ud for at møde forårsunderet med åbne sanser. Et dansk eventyr, fuldt på højde med japanernes cherry-blossom-front, og som samtidig nærer den urgamle undren over, hvor det hele kommer fra.
De hvide tæpper af Hvid anemone, belyst af skarp aprilsol gennem træernes grenværk er ikoniske for danske skove i april. Arten dominerer i de fleste skove, fordi den er tolerant og trives lige godt i såvel mager som fed jordbund. Hvid anemone rykker også gerne ud af skoven - der kan nogle steder være hvidt i tilstødende græsland og grøftekanter.
De hvide tæpper får mange steder gult modspil af ranunklen Vorterod, som brager frem næsten allevegne, en lille ”smørblomst” med nyreformede blade og glinsende gule kronblade, som folder sig maksimalt ud i solskin.
I særlig muldrig skovbund kan der i de hvide tæpper være indslag og pletter af andet gult. Det er Gul anemone, med snitdelte blade som sin hvide fætter og med mat og ikke glinsende gule blomster. Men nok den mest feterede blandt anemonearterne er den ret sjældne Blå anemone, en kalkelskende urt med blomster i en variation af blåt og med blade helt for sig selv, som buttede og fede sammenvoksede trekløvere.
Man bør heller ikke snyde sig selv for den østdanske Hulrodet lærkespore, som har en klase af karakteristisk asymmetriske blomster, enten rødlilla eller hvide og med en bagudrettet spore, som den lange buede bagtå på en lærke. De er helt forskellige fra anemoners og smørblomster radiærsymmetriske blomster. På de fedeste steder i skovene er der lærkesporer som langluvede tofarvede tæpper, og her vil næseborene saligt rammes af blomsternes sødt citrusagtige duft.
Skovturen i april bliver fuldendt, hvis en af sæsonens første Citronsommerfugle tilmed kommer svævende over det brogede blomsterhav for at lande og med sin lange snabel suge nektar ud af lærkens spore.
Planter og blomsters (og alle andre levende organismers) nærmest uendelige diversitet har alle dage været en uudtømmelig kilde til undren, fascination og inspiration. Det har f.eks. været tydeligt for enhver, at blomsterne hos vorterod og anemoner minder om hinanden, men at de adskiller sig fra lærkesporeblomster.
Den store naturforsker fra 1700-tallet, svenske Carl von Linné blev verdensberømt på som den første at opstille et plantesystem for at bringe orden i kaos. Linnés system indeholder i alt 23 såkaldte klasser, efter sindrige, til dels lidt kunstige kriterier, baseret på blomsternes hanlige organer, støvdragerne. Heri er vorterod, anemoner og andre ranunkler placeret i 13. klasse, ”Mangehannede” (dvs. med mange frie støvdragere), mens lærkesporer kom i 17. klasse, ”Tveknippede” (dvs. med støvdragere sammenvoksede i to bundter).
Med ordene ”Gud skabte og Linné ordnede” afslørede præstesønnen fra Småland et velvoksent selvværd. Men han var dog i nogen grad på skovtur, og systemet måtte siden vige pladsen for et mere naturligt system, baseret på meget andet end blomsternes støvdragere. Til gengæld har Linnés navngivningssystem med et slægtsnavn, efterfulgt af et artsnavn succesfuldt overlevet som biologiens internationalt anerkendte binære nomenklatur. De tre nævnte anemonearter hedder fortsat Anemone nemorosa L., Anemone ranunculoides L., henh. Anemone hepatica L., tre forskellige arter, nemorosa = skov, ranunculoides = ranunkellignende og hepatica = lever, hentyder til bladformen, men i samme slægt, Anemone. Vorterod, Ranunculus ficaria L. tilhører en anden slægt, (L. står overalt for navngiveren Linné). De to slægter står sammen med andre i en mere omfattende kategori: Ranunkel-familien.
Således dannedes et hierarkisk æskesystem, ofte anskueliggjort ved et forgrenet træ, og hvis dybereliggende forklaring blev bibragt gennem Darwins skelsættende teori for udvikling af arterne via forgreninger over lange tidsspand. Moderne DNA-teknologi har sammen med andre data føjet meget ny viden til arternes indbyrdes relationer og tidslige opståen over årmillionerne, så man i dag er i stand til at tegne et fascinerende billede af udviklingen frem mod nutidens mylder af vækster. Denne i sandhed Store Naturhistorie er på det smukkeste foldet ud i en kommende bog med titlen ”Fra bakterier til blomsterflor”, skrevet af Kaj Sand-Jensen og Jens Christian Schou, henh. professor ved Københavns Universitet og naturfotograf, tegner og botaniker (udkommer på Gads Forlag 13. maj). Med veloplagt tekst og et farvet flor af instruktive figurer tages læseren med på en svimlende naturvidenskabelig tidsrejse.
Kontakter
Ian Heilmann
Tlf:25891732ianutke@post.tele.dkBilleder
![Anemoner og andre arter i ranunkel-familien har mange støvdragere. Linné placerede dem i klassen ”Mangehannede”. Foto: Ian Heilmann](/data/images/public/13561902/13806424/2cd45e30-e9d6-4678-98d4-2cbbc90f3707-w_240.jpg)
![Citronsommerfuglen kommer efter vinterdvale frem i april og har akut brug for optankning, her på Hulrodet lærkespore. Man aner en flig af vingens overside, næsten så gul som vorteroden til højre. Foto: Ian Heilmann](/data/images/public/13561902/13806424/665ac3d2-055d-411a-a618-64b9df081229-w_240.jpg)
![Et sjældent rigt sammenrend af skovbundsarter i april: Hvid, Gul og Blå anemone, Hulrodet lærkespore, Fladkravet kodriver og Bingelurt. Foto: Ian Heilmann](/data/images/public/13561902/13806424/4d3fa5bb-1acb-4706-bef3-413166cb7566-w_240.jpg)
![Tæppe af Hulrodet lærkespore i aftensol, med indslag af Hvid anemone og Bingelurt. Foto: Ian Heilmann](/data/images/public/13561902/13806424/8800ac57-4b66-4ed8-944b-d6de7113eb44-w_240.jpg)
Links
Om Gylle.dk
Foreningen GYLLE.DK er en nonprofit, uafhængig sammenslutning, der udgiver et journalistisk nyhedsmedie med kritisk journalistik om natur, klima og landbrug. Mediet bringer nyheder, baggrundsartikler og analyser, der tilbyder engagerede borgere, beslutningstagere, lobbyister og andre indsigt med et præcist fokus på emner og årsagssammenhænge, der sjældent eller aldrig publiceres af traditionelle medier.
Publiceringen følger den amerikanske metode: "Tell the Facts, Name the Names".
Da agroproduktion beslaglægger 63 procent af det yndige land, undgås det næppe, at der af og til vil optræde indlæg, som beskæftiger sig med den omdiskuterede industri og dens stadig færre udøvere. Sådan er det bare!
GYLLE.dk anbefaler, at du abonnerer på bloggens RSS-feed, så du løbende orienteres om nye indlæg.
Velkommen til en verden af viden om alt det, der betyder noget for livet omkring os!
Følg pressemeddelelser fra Gylle.dk
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Gylle.dk
Genopret naturen i Kolindsund sø – til glæde for folk og naturen!30.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Pressemeddelelse 28. august 2024 om Syddjurs byråds principbeslutning om at støtte gendannelse af Kolindsund som sø
Regeringen vil give svinekødsproducenterne 151 mio. kr. for at stoppe ulovlig halekupering29.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Fødevareminister Jacob Jensen (V) er klar med en ordentlig sum penge til svinekødsproducenterne, så de kan overholde EU's mangeårige forbud mod at klippe halerne af grise. Et nyt dansk millionprogram er lige blevet officielt godkendt af EU-Kommissionen, men nu kræver de tyske svinekødsproducenter også statsstøtte for at kunne sikre god dyrevelfærd
Danmarks største producent af svinekød har fået en kæmpe bøde for mishandling af slagtesvin28.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Vestre Landsret har netop stadfæstet Kolding Byrets dom over svinekødsproducenten Martin Lund Madsen fra Ny Endrupholm A/S. Han var anklaget for at mishandle 13 grise med et slagredskab. Byretten i Kolding havde givet ham en bøde på 250.000 kr., som han klagede over til Vestre Landsret i Viborg og håbede på at blive frikendt. Men landsretten fulgte anklagerens anbefaling om at gøre straffen hårdere og hævede bøden til 350.000 kr. Dyrenes Beskyttelse finder dommen for blød og kræver fængsel
Mere svindel i dansk landbrug for millioner af EU-penge, men ingen politisager endnu27.8.2024 05:55:00 CEST | Pressemeddelelse
Omfanget af svindel med EU-støttemidler er stærkt voksende og har i de seneste årtier nået et omfang, der har tvunget Landbrugsstyrelsen til at oprette en særlig kontrolenhed, der går systematisk efter svigagtige forsøg på at udnytte EU-støtten. Det er sket efter stærk kritik fra Rigsrevisionen, der har påpeget svigtende kontrol for 888 mio. kr. med EU-tilskud til danske landmænd
Kolindsunds Venner fejrer 25 års jubilæum – men sundet er stadig tørlagt26.8.2024 05:55:00 CEST | Pressemeddelelse
I 1999 satte en lille gruppe mennesker sig sammen med ét mål: at genskabe Kolindsund på Djursland som Jyllands største sø på 25 km2. De dannede foreningen Kolindsunds Venner, og herefter snakkede de meget og undersøgte muligheder og konsekvenser. Det er nu 25 år siden, og meget vand er løbet gennem kanalerne, der omgiver de flade afvandede marker og forenes i Grenåen, som munder ud i Kattegat
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum