EU hælder millioner af støttekroner i fortsat mælkeforbrug
Trods mejerisektorens tunge aftryk på klimaet skal EU-borgerne fortsætte med at drikke mælk i enorme mængder
![I Danmark har Mejeriforeningen indrykket helsidesannoncer på side 3 i f.eks. dagbladet Politiken 12. januar 2024, til en engangspris på 56.000 kr. Annoncen viser en stor skive ost med huller i, og nedenunder lyder teksten: ”Ifølge WHO og FAO kan mælk i moderate mængder godt være en del at en bæredygtig kost. Fødevarestyrelsen har også magre mejeriprodukter som en del af De Officielle Kostråd - godt for sundhed og klima. Derfor tør vi også godt sige, at mælk er for fremtiden - og at vi ikke kun skal fokusere på hullerne i osten”.](/data/images/public/13561902/13789819/558b2d0e-e2e9-4280-9954-00296dac216a-w_720.png)
Mælkeproducenter i Danmark, Frankrig og Irland har i al stilhed modtaget 38,7 mio. kroner til en kampagne, der skal få forbrugerne til at fortsætte med at købe mange mejeriprodukter. Kampagnen finder sted, til trods for at EU-landene har et forbrug af mælk, der er blandt de højeste i verden med ca. 53,4 kilo pr. indbygger i 2022. Dertil kommer, at netop mælkeproduktion er en af de helt store bidrager til den negative klimaudvikling.
Alligevel mener Mejeriforeningen i Danmark, at forbruget af mælkeprodukter skal øges. Det fremgår af den støtteansøgning, som de tre landes mælkeproducenter har indsendt til EU-kommissionen gennem lobbyorganisationen European Milk Forum.
I ansøgningen står der, at ”Sektoren er bevidst om sit ansvar og har i årevis forpligtet sig til at reducere dens indvirkning på klimaændringer og beskyttelse af planeten. Den har allerede forbedret sine metoder og formindsker stadig sine bestræbelser.” Så langt, så godt. Problemet er forbrugerne. De er ikke tilstrækkelig godt uddannede – eller som det hedder i ansøgningen:
”50 % af borgerne i Danmark, Frankrig og Irland mener, at produktionsindustrien og forbrugerne er ansvarlige for at skabe en mere bæredygtig fremtid. Kun 40 % af dem mener, at de er velinformerede om bæredygtighed, så der er stadig plads til forbedringer.”
Med kampagnens egne ord så ”sigter den mod at uddanne forbrugerne om bæredygtigt forbrug, øge bevidstheden om mejeriprodukters rolle i opfyldelse af Unionens mål om klimaændringer og informere forbrugerne om, hvordan mælkeprodukter er gyldige valg inden for en bæredygtig og sund kost.”
Ikke et ord om skære ned og begrænse antallet de mange millioner malkekvæg, der tygger drøv på tværs af alle EU-landene. Kampagnen foreslog i sin ansøgning et overordnet budskab, der skulle lyde ”Sammen om bæredygtigt forbrug af mælk i Europa". I den danske version er dette slogan blevet til ”Sammen om en bæredygtig vej i Europa” og ”Mælk er for fremtiden”.
På sæt og vis minder denne mælkekampagne om Landbrug & Fødevarers ”Love Pork”-kampagne, der sigtede mod at lokke mere bacon i børn og unge. Den blev udfoldet med de samme værktøjer i medierne i årene 2018-2020.
Mælk i stride strømme presser klimaet
Mellem 2018 og 2021 svingede forbruget af mejeriprodukter pr. indbygger i Den Europæiske Union (EU-279) mellem ca. 53,25 kg pr. indbygger og ca. 53,4, og EU-27 forbruget af mælk er stadig et af de højeste i verden. I Danmark produceres der også mælk som aldrig før, til trods for at der bliver færre malkekvæg.
Danmark Statistik har udregnet, at produktionen af mælk i Danmark har været rimelig stabil gennem de seneste år. I andet kvartal 2022 var den samlede mængde mælk på mejerierne 1.437 mio. kg, hvor der for ti år siden blev der indvejet 1.277 mio. kg. mælk, svarende til 12,6 pct. mindre end i dag.
Der er allerede tale om en branche i fremgang, men alligevel søger den altså økonomisk støtte til at øge forbruget af mejeriprodukter. Af kampagneansøgningen fremgår det, at de mange millioner tænkes anvendt på ”at kommunikere på en enkel måde om et kompliceret koncept og vurdere forbrugernes opfattelser for at identificere barrierer, drivere og interesse for en bæredygtig, sund kost.”
Eller sagt direkte – hvad skal der til for at sikre, at forbrugerne fortsat køber masser af mælk og mejeriprodukter. Kampagnen skal løbe af stablen ved direkte påvirkning af forbrugerne med bidrag fra de vigtigste meningsdannere og influencere, og med PR og reklamer/omtaler på sociale medier, annoncering og events.
I Danmark har Mejeriforeningen indrykket helsidesannoncer på side 3 i f.eks. dagbladet Politiken 12. januar 2024, til en engangspris på 56.000 kr. Annoncen viser en stor skive ost med huller i, og nedenunder lyder teksten:
”Ifølge WHO og FAO kan mælk i moderate mængder godt være en del at en bæredygtig kost. Fødevarestyrelsen har også magre mejeriprodukter som en del af De Officielle Kostråd - godt for sundhed og klima. Derfor tør vi også godt sige, at mælk er for fremtiden - og at vi ikke kun skal fokusere på hullerne i osten”.
Desuden er det oprettet en hjemmeside på adressen www.mælkerforfremtiden.dk. Den domineres af hele 51 madopskrifter, der alle forudsætter mejeriprodukter som en uundværlig ingrediens. Det gælder også de 19 vegetariske retter.
Ren besked om mælk og klima
Det eneste tiltag, der virkelig kunne batte i kampen mod klimaforandringer, er en drastisk nedskæring af den globale kvægbestand på 942 mio. høveder i 2023. Hvorfor nu det? Det fremgår klart af tidsskriftet DMBio, der udgives af den akademiske fagforening Dansk Magisterforening med mere end 75.000 humanistiske, naturvidenskabelige og samfundsvidenskabelige bachelorer, kandidater og studerende.
DMBio har set kritisk på den store mælkeproduktion og klimaforandringerne. I en artikel fra marts 2023 hedder det bl.a.:
”Den globale mælkeproduktion er en væsentlig faktor i forhold til den menneskeskabte globale opvarmning. Ifølge en rapport, som er udarbejdet for FN’s landbrugsorganisation, FAO, står køer og andre husdyr for cirka 14 pct. af den globale udledning af drivhusgasser.
De kraftige drivhusgasser metan og – sekundært – lattergas giver anledning til størst bekymring. Metan fremkommer, når kvæg og andre drøvtyggere bøvser og prutter. Lattergas stammer fra afføringen. Mælkeproduktion giver desuden miljøskader som fx forurening af vandmiljø.
Mulighederne for at mindske metanudslippet består i at mindske kød- og mælkeproduktion plus ændre i foder til kvæg samt begrænse madspild. Men i stedet for at falde er produktionen af mælk i verden steget – næsten 50 pct. mellem år 2000 og 2020.
Det tilskynder til bestræbelser på at udvikle efterligninger af komælk, der gør malkekvæg så godt som overflødige i processen, fordi den foregår i laboratorier og vha. bioteknologi.”
Artiklen nævner, at flere virksomheder rundt om på kloden producerer allerede kopier af mælk, og en af virksomhederne i Danmark er israelske Remilk, som ligger i Kalundborg. En anden virksomhed, der kunne have været nævnt, hedder DRYK. Den ligger i Køge og har været aktiv siden 2020 med et bredt sortiment af 100 pct. plantedrikke baseret på bl.a. ærte- og havreprotein.
Sådan gjorde vi
Afgørende var det at få indsigt i ansøgningen og finansieringen af projektet, da det fremgik – ganske vist med meget små typer – at avisreklamen var betalt af Den Europæiske Union, dvs. af skatteyderne, men uden at beløbet blev angivet.
Vi forsøgte at kontakte Mejeriforeningen, som tilsyneladende styres af Landbrug & Fødevarer fra hovedkvarteret i København, selvom foreningen har kontor i Aarhus. En pressemedarbejder kunne ikke hjælpe direkte, men lovede at få chefen for Kommunikation & Branding til at ringe os op. Hans navn blev oplyst som ’Rasmus’ – efternavnet ville medarbejderen ikke ud med. Men ’Rasmus’ ringede aldrig.
Vi skrev så til den administrerende direktør i Mejeriforeningen og udbad os en kopi af deres ansøgning samt bevilling og budget til det EU-finansierede projekt om mælk i Europa. Han svarede ikke selv, men overlod opgaven til kommunikationschef Marie Gang Larsen. Hun svarede kort og lakonisk på vegne af Mejeriforeningen: ”Det er ikke en mulighed”.
I mellemtiden havde vi kontaktet pressechef for landbrugsområdet, Olof Gill hos EU-kommissionen i Bruxelles, og han fremsendte uden dikkedarer de ønskede oplysninger, som er brugt i artiklen.
Nøgleord
Kontakter
Kjeld HansenRedaktør
Tlf:26215326kjeld@baeredygtighed.dkBilleder
![Mellem 2018 og 2021 svingede forbruget pr. indbygger af mejeriprodukter i Den Europæiske Union (EU-27). I 2018 var værdien cirka 53,25 kg pr. indbygger og i 2022 var værdien cirka 53,4. EU-27 per capita-forbrug af mælk er stadig en af de højeste i verden.](/data/images/public/13561902/13789819/effad044-4ba9-486f-a64a-d9507167f14b-w_240.png)
![Her står detaljerne om det EU-finansierede projekt, der skal sikre mælkens fremtid i Europa](/data/images/public/13561902/13789819/3bf83543-8750-4a0a-8dd9-67cd2f7dbc79-w_240.png)
![Jerseykøer er de kønneste – og de ved det godt selv. PR-foto fra Thiese Mejeri](/data/images/public/13561902/13789819/e639c314-7bbb-437b-b60c-d2b06734dcb4-w_240.jpg)
Links
Om Gylle.dk
Foreningen GYLLE.DK er en nonprofit, uafhængig sammenslutning, der udgiver et journalistisk nyhedsmedie med kritisk journalistik om natur, klima og landbrug. Mediet bringer nyheder, baggrundsartikler og analyser, der tilbyder engagerede borgere, beslutningstagere, lobbyister og andre indsigt med et præcist fokus på emner og årsagssammenhænge, der sjældent eller aldrig publiceres af traditionelle medier.
Publiceringen følger den amerikanske metode: "Tell the Facts, Name the Names".
Da agroproduktion beslaglægger 63 procent af det yndige land, undgås det næppe, at der af og til vil optræde indlæg, som beskæftiger sig med den omdiskuterede industri og dens stadig færre udøvere. Sådan er det bare!
GYLLE.dk anbefaler, at du abonnerer på bloggens RSS-feed, så du løbende orienteres om nye indlæg.
Velkommen til en verden af viden om alt det, der betyder noget for livet omkring os!
Følg pressemeddelelser fra Gylle.dk
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Gylle.dk
Genopret naturen i Kolindsund sø – til glæde for folk og naturen!30.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Pressemeddelelse 28. august 2024 om Syddjurs byråds principbeslutning om at støtte gendannelse af Kolindsund som sø
Regeringen vil give svinekødsproducenterne 151 mio. kr. for at stoppe ulovlig halekupering29.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Fødevareminister Jacob Jensen (V) er klar med en ordentlig sum penge til svinekødsproducenterne, så de kan overholde EU's mangeårige forbud mod at klippe halerne af grise. Et nyt dansk millionprogram er lige blevet officielt godkendt af EU-Kommissionen, men nu kræver de tyske svinekødsproducenter også statsstøtte for at kunne sikre god dyrevelfærd
Danmarks største producent af svinekød har fået en kæmpe bøde for mishandling af slagtesvin28.8.2024 05:55:00 CEST | Nyhed
Vestre Landsret har netop stadfæstet Kolding Byrets dom over svinekødsproducenten Martin Lund Madsen fra Ny Endrupholm A/S. Han var anklaget for at mishandle 13 grise med et slagredskab. Byretten i Kolding havde givet ham en bøde på 250.000 kr., som han klagede over til Vestre Landsret i Viborg og håbede på at blive frikendt. Men landsretten fulgte anklagerens anbefaling om at gøre straffen hårdere og hævede bøden til 350.000 kr. Dyrenes Beskyttelse finder dommen for blød og kræver fængsel
Mere svindel i dansk landbrug for millioner af EU-penge, men ingen politisager endnu27.8.2024 05:55:00 CEST | Pressemeddelelse
Omfanget af svindel med EU-støttemidler er stærkt voksende og har i de seneste årtier nået et omfang, der har tvunget Landbrugsstyrelsen til at oprette en særlig kontrolenhed, der går systematisk efter svigagtige forsøg på at udnytte EU-støtten. Det er sket efter stærk kritik fra Rigsrevisionen, der har påpeget svigtende kontrol for 888 mio. kr. med EU-tilskud til danske landmænd
Kolindsunds Venner fejrer 25 års jubilæum – men sundet er stadig tørlagt26.8.2024 05:55:00 CEST | Pressemeddelelse
I 1999 satte en lille gruppe mennesker sig sammen med ét mål: at genskabe Kolindsund på Djursland som Jyllands største sø på 25 km2. De dannede foreningen Kolindsunds Venner, og herefter snakkede de meget og undersøgte muligheder og konsekvenser. Det er nu 25 år siden, og meget vand er løbet gennem kanalerne, der omgiver de flade afvandede marker og forenes i Grenåen, som munder ud i Kattegat
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum