Automatisk afgrødegenkendelse skal sikre dansk førerposition på verdensmarkedet
Det nye GUDP-projekt Præcisionsfrøavl vil med 8,8 mio. kr. i tilsagn hjælpe Danmark med at beholde førertrøjen på, når det kommer til at være eksportør af græsfrø. Med den gradvise udfasning af ukrudtsmidler står branchen over for at skulle finde nye og effektive metoder til at bekæmpe ukrudt – dét vil projektet bidrage til.
![](/data/images/public/12715964/13773493/e03c8ccb-8bfb-47ba-85c2-ed6905354f73-w_720.jpg)
Nok er det 31 år siden, at Danmark vandt EM i fodbold, men for mange er det stadig en national landesorg, at vi ikke har genvundet førstepladsen siden.
Men fat mod. Danmark har på sin vis alligevel været guldvindere de seneste årtier, og endda på en essentiel del af fodboldens fundament: Plænegræsset.
Danmark står for hele 60% af verdensmarkedet for græsfrø, og eksporterer det til over 80 lande i verden. Udover græsfrø til sportsverdenen, så bliver der nemlig også produceret dansk frø til afgræsningsmarker, bioraffinering, byrum, og haver.
Og så spiller vi lige bolden videre herfra til, hvorfor frøbranchen nu står med et akut behov for alternative løsninger til ukrudtsbekæmpelse.
I takt med at ukrudtsmidler udfases i EU, risikerer frøavlerne at stå tilbage med en uopdækket centerforward i straffesparksfeltet – med andre ord, uden effektive metoder til at bekæmpe ukrudtsgræs.
For de fleste, der ikke er en del af frøbranchen, kan det måske give anledning til at spørge, hvor stor betydning det egentlig kan have, hvis der forekommer lidt ukrudtsfrø i en græsfrøblanding.
For de indviede er svaret soleklart: Det betyder rigtig meget.
Særligt omsættes kvalitetsfrø til plænegræs i et højprismarked, hvor der er skrappe krav til, at græsfrøene er rene og fri for bestemte ukrudtsarter. Om det fortæller projektleder for GUDP-projektet Præcisionsfrøavl og professor ved Aarhus Universitet, Birte Boelt:
”Man kan hurtigt tænke: ”er det ikke ligegyldigt med lidt ukrudtsgræs?”. Især hvis jeg kigger på min egen græsplæne derhjemme, så er den da bestemt ikke homogen mørkegrøn. Men når vi kommer ud i de store arenaer, som f.eks. i sportsverdenen, så ser man tydeligt, hvis der er ukrudtsgræs. Derfor er det i denne branche en vigtig kvalitetsparameter, at det ikke forekommer.”
Af den årsag har GUDP givet projekttilskud til Præcisionsfrøavl. Projektet vil udvikle en software, som automatisk kan lave afgrødegenkendelse i et nyt rækkedyrkningskoncept, hvor afgrøden er etableret i tætte, ubrudte bånd, og hvor alt, der står udenfor, automatisk defineres som ukrudt.
Potentiel nedrykning til Danmark
Førstepladsen kan være truet af en nedrykning, fordi vi i Danmark og EU ønsker at nedsætte forbruget af ukrudtsmidler, mens man i andre (konkurrerende) lande ikke har nær så skrappe krav. Det medfører en utilstrækkelig bekæmpelse af ukrudt i marken, som begrænser frøfirmaernes adgang til højkvalitetsmarkeder – og i sidste ende guldmedaljen.
”I Danmark er vi et foregangsland med høje krav til, hvilke kemiske løsninger vi må bruge i forhold til andre konkurrenter på markedet. Hvis vi tager et land som USA, så har jeg set navne på ukrudtsmidler, de bruger i marken, som vi for længst har udfaset i Danmark. Men med det sagt, så er det også en nichebranche, og et spørgsmål om tid, før der ikke bliver udviklet flere kemiske midler til frøbranchen, og det gør det nødvendigt at undersøge andre løsninger”, forklarer Birte Boelt.
Projektet vil derfor forebygge forekomsten af ukrudtsgræs gennem dronebilleder af marken, som Syddansk Universitet udvikler en software ud fra. Softwaren skal kunne identificere, hvor græsafgrøden præcist står. Herefter kan man eliminere det, der står udenfor, med præcisionssprøjtning, så længe disse midler er tilladte, eller med mekanisk renholdelse:
”Der er et rigtig tæt samarbejde mellem frøavlerne, rådgiverne, frøfirmaerne og fakultetet. Det går lynhurtigt fra viden til praksis. Rådgiverne følger vores forsøg tæt, og omsætter resultaterne til produktionsforhold hos frøavlerne. Det gør, at markedsandelen også bliver opretholdt, fordi produktionsvilkår hurtigt tilpasses”, fortæller Birte Boelt.
Græs som ny spiller på hold grøn omstilling
Markedsandelen er dog ikke det eneste, der skal opretholdes og tilpasses.
I en tid hvor iltsvind i høj grad præger de danske kyster, så kan græs også være en vigtig spiller for den grønne omstilling.
For at mindske kvælstofudvaskning, og dermed forbedre miljøtilstanden i de kystnære vandmiljøer, kan græs være en oplagt afgrøde, idet den er flerårig og derfor oplagrer mere kulstof i jorden:
”Hvis vi ikke kan blive ved med at have høj græsfrøproduktion i Danmark, ville man nok så vinterhvede i stedet for, og her er der mindre oplagring af kulstof og mere risiko for kvælstofudvaskning. Derfor er græsfrø bedre for den grønne omstilling”, fortæller projektlederen.
Projektet har således potentiale til, ikke kun at bidrage til fastholdelse af frøkvaliteten, men samtidig til at anvendelsen af ukrudtsmidler reduceres kraftigt, samt at de flerårige græsfrøafgrøder, der har minimalt tab af næringsstoffer og en mindre klimabelastning, fortsat kan bidrage til den grønne omstilling.
Kontakter
Landbrugsstyrelsens pressevagt
Tlf:41 89 25 07presse@lbst.dkFølg pressemeddelelser fra Landbrugsstyrelsen
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Landbrugsstyrelsen
Plantefonden giver tilsagn for 122,6 mio. kr.: 35 nye projekter skal styrke sektoren for plantebaserede fødevarer23.8.2024 13:00:37 CEST | Pressemeddelelse
Planter skal fylde mere i vores hverdag – både på tallerknerne og i vores måde at tænke mad på. I år er der skruet gevaldigt op for blusset i Plantefonden, der uddeler 122,6 mio. kr. til 35 nye projekter, som bl.a. skal øge kvalitet, tilgængelighed og viden om plantebaseret mad.
Stop madspild: Tonsvis af gammelt brød skal genanvendes til mel og rasp30.5.2024 15:15:00 CEST | Pressemeddelelse
Hvert år ryger op imod 30.000 tons brød fra industribagere og detailhandelen direkte i skraldespanden. Det svarer til ca. 5 kilo brød pr. dansker om året. Et nyt projekt vil genanvende overskudsbrød til mel og rasp, så det kan blive til nye fødevarer fremfor at fylde op i affaldscontaineren.
Bi-venligt blomsterflor og utæmmet græs vil brede sig i Danmark til sommer3.5.2024 08:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Nye tal: Der er sket mere end en fordobling i antallet af landbrugere, der har søgt Landbrugsstyrelsen om tilskud til at plante blomster på landbrugsjord og lade græs vokse vildt på markerne. Blomstertæpper sætter kulør på landskabet – men er også godt nyt for biodiversiteten, lyder det fra Anna De Klauman, vicedirektør i Landbrugsstyrelsen.
OptiClean vil optimere håndteringen i grøntsagsvaskeriet og forlænge holdbarheden på dine gulerødder9.4.2024 12:35:00 CEST | Pressemeddelelse
Projektet OptiClean har, med 5,5 mio. kr. fra GUDP, blæst til kamp mod de halvrådne gulerødder i grøntsagsskuffen. En kombination af optimeret polering og håndtering i vaskeriet skal sikre branche, detailled og forbrugere mod unødvendigt madspild.
Nyt register med kortlægning af bigårde skal sikre sunde bier4.3.2024 07:00:00 CET | Pressemeddelelse
Fra i dag skal alle biavlere registrere sig igen i et nyudviklet centralt register for at sikre en effektiv inddæmning, hvis der sker udbrud af skadelige sygdomme blandt bierne.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum