Forskning baner vej for forudsigelse af sygdomsforløbet ved uhelbredelig kræfttype
Forskningsgennembrud i lymfekræftformen follikulært lymfom giver håb for, at læger kan forudsige sygdommens udvikling hos den enkelte patient.
!["Det kommer til at gøre en stor forskel for patienterne, at lægerne på længere sigt vil kunne bruge kræftknudens proteinudtryk på diagnosetidspunktet til at identificere de patienter, som er i højrisiko for en transformation i deres sygdomsforløb,” siger lektor Maja Ludvigsen (tv), som står bag studiet sammen med ph.d.-studerende Marie Beck Hairing Enemark.](/data/images/public/12670528/13762313/a393afd0-91a5-4681-b2d4-fb67da26f2f4-w_720.jpg)
Det er lykkedes forskere at komme ét skridt nærmere svaret på, hvorfor en type lymfekræft hos nogle patienter ændrer sig fra en rolig form til en aggressiv type - og især hvilke patienter der er i højrisiko for, at denne ændring sker.
En del af svaret findes i proteinernes udtryk i kræftknuden, forklarer lektor Maja Ludvigsen fra Institut for Klinisk Medicin på Aarhus Universitet. Hun er én af forfatterne bag et nyt studie om emnet, som netop er udgivet i det videnskabelige tidsskrift Blood Advances.
Follikulært lymfom er en uhelbredelig lymfekræft. Men modsat mange andre kræftformer er den ikke altid aggressiv fra begyndelsen. Det betyder, at patienter med sygdommen må leve i uvished om, hvornår - og hvordan - kræften vil udvikle sig. Det betyder også hyppige hospitalsbesøg for at holde øje med eventuel akut udvikling.
Patienterne responderer generelt godt på behandling, og de fleste har det fysisk godt, selv med den alvorlige diagnose. Imidlertid vil sygdommen for størstedelen af patienterne blusse op i perioder og for nogle patienter ændre sig til en aggressiv form.
”For nogle vil sygdommen kunne holdes nede. For andre vil kræften udvikle sig til den meget aggressive lymfekræft-type, diffust storcellet B celle lymfom. Den udvikling er forbundet med en forværring af patienternes tilstand, og chancerne for overlevelse sænkes markant,” fortæller Maja Ludvigsen.
I studiet, som er drevet af ph.d.-studerende Marie Beck Hairing Enemark, har forskerne analyseret protein-sammensætningen i kræftknuder fra patienter med follikulært lymfom. Og det har givet en ny indsigt i, hvorfor der sker en transformation af kræften til en aggressiv type, og især hvilke patienter der er i højrisikogruppen for at blive ramt.
Kan medføre bekymring og angst
”Proteinerne i vævet kan ses som tumorens værktøjskasse. Vores studie viser, at tumorer fra patienter, som senere i sygdomsforløbet oplever transformation til den aggressive type, har et anderledes proteinindhold på diagnosetidspunktet. Det kan vi udnytte til at finde ud af mere om mekanismen, der driver transformationen. Meget sigende, fandt vi blandt andet proteiner, som påvirker cellernes evne til at overleve,” siger Maja Ludvigsen.
Forskerne valgte derfor at se nærmere på fem proteiner. Og ganske rigtigt var der et forskelligt udtryksniveau af proteinerne i kræftknuden hos patienter med forskellige sygdomsforløb.
”Særligt interessant kunne vi - baseret på de fem proteiners samlede udtryk - allerede ved diagnosetidspunktet identificere patienter, som senere ville opleve transformation til den aggressive lymfekræft,” forklarer Maja Ludvigsen. Hun kalder studiet for en banebrydende opdagelse om biologien i transformationsprocessen ved denne kræfttype.
”På nuværende tidspunkt må patienterne leve med uvidenheden om, hvornår og hvordan deres sygdom vil komme tilbage. Det kan medføre høje niveauer af bekymring og angst,” siger forskeren. Hun håber, at studiet i fremtiden kan bruges til at forudse den enkelte patients sygdomsforløb.
”På den måde vil lavrisiko-patienter kunne gå mere ubekymrede med deres sygdom og spare mange unødvendige hospitalsbesøg. Måske det endda kunne lette lidt af presset på vores travle hospitaler. På samme tid vil man tidligere kunne skræddersy behandlingsstrategier til højrisiko-patienter, ultimativt med håbet om at kunne behandle og redde en større gruppe patienter, end hvad der er muligt i dag,” siger hun.
Maja Ludvigsen pointerer, at selvom forskerne har valideret resultaterne i tumorvæv fra patienter, skal der følges op på undersøgelsen for at se, om resultaterne også gør sig gældende i en større patientgruppe. Udvidelsen af studiet er allerede sat i gang som en del af forskningsprojektet.
Bag om forskningsresultatet
- I et retrospektivt kohortestudie har forskerne undersøgt proteinprofilen i kræftknuder ved brug af massespektrometri-baseret proteomics-analyse samt immunhistokemi kombineret med digital billedanalyse.
- Projektet er et samarbejde på tværs af Blodsygdomme og Patologisk afdeling, Aarhus Universitetshospital og Institut for Klinisk Medicin, Katharina Wolter, Amanda Jessica Campbell, Maja Dam Andersen, Emma Frasez Sørensen, Trine Engelbrect Hybel, Kristina Lystlund Lauridsen, Stephen Hamiton-Dutroit og Patologisk Afdeling på Rigshospitalet, København, Trine Lindhart Plesner samt Institut for Biomedicin, Aarhus Universitet, Bent Honoré.
- Ekstern finansiering: Karen Elise Jensen fonden, Dansk lymfomgruppe, Ølufgaard, A. P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal.
- Læs mere i den videnskabelige artikel: https://ashpublications.org/bloodadvances/article/doi/10.1182/bloodadvances.2023011299/498309/Proteomics-identify-apoptotic-markers-as
Kontakter
Lektor Maja LudvigsenAarhus Universitet, Institut for Klinisk Medicin og Aarhus Universitetshospital, Blodsygdomme
Tlf:22 85 95 23majlud@clin.au.dkBilleder
!["Det kommer til at gøre en stor forskel for patienterne, at lægerne på længere sigt vil kunne bruge kræftknudens proteinudtryk på diagnosetidspunktet til at identificere de patienter, som er i højrisiko for en transformation i deres sygdomsforløb,” siger lektor Maja Ludvigsen (tv), som står bag studiet sammen med ph.d.-studerende Marie Beck Hairing Enemark. Foto: Simon Byrial Fischel/AU](/data/images/public/12670528/13762313/1292d1c9-3c12-4e08-874b-c9c103922ce9-w_240.jpg)
Health er det sundhedsvidenskabelige fakultet på Aarhus Universitet, hvis hovedopgaver er forskning og uddannelse. Fakultetet udbyder en lang række sundhedsuddannelser, bl.a. læge, tandlæge, idræt og folkesundhedsvidenskab. Health består af fem institutter, ca. 4.400 studerende, 1.500 ansatte og 600 ph.d.-studerende.
Følg pressemeddelelser fra Aarhus Universitet: Health
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Aarhus Universitet: Health
Forskning forklarer: Derfor bliver forkølelsessår ikke til hjernebetændelse30.8.2024 10:38:47 CEST | Pressemeddelelse
Et hidtil ukendt forsvarsværk i hjernen forhindrer herpesvirus i at inficere hjernens nerveceller. Det viser forskere fra Aarhus Universitet i et nyt studie, som har store perspektiver.
Forskere: Nej – kæledyr løfter ikke din mentale sundhed30.8.2024 07:49:11 CEST | Pressemeddelelse
Nyt forskningsprojekt har undersøgt flere end 6.000 voksne for at finde ud af, om kæledyrsejere havde bedre mental sundhed under COVID-19-pandemien. Trods en udbredt forestilling i befolkningen er der ikke påvist betydelige positive effekter.
Forskere har fundet det kredsløb i hjernen, der styrer vores evne til at genkalde information og minder22.8.2024 09:41:16 CEST | Pressemeddelelse
En forskergruppe på Aarhus Universitet har som de første identificeret den cellegruppe i hjernen, der spiller en central rolle i vores evne til at skelne mellem kendte og nye ting – også kaldet genkendelseshukommelse. Denne opdagelse er vigtig, da den kan have betydning for forståelsen – og behandlingen af - flere kognitive sygdomme.
Husker du, da…? Forskere har afsløret nye indsigter om vores hukommelse21.8.2024 12:18:28 CEST | Pressemeddelelse
Læring og hukommelse er ikke så ligetil, som man engang troede. Ny forskning fra DANDRITE ved Aarhus Universitet viser, at hukommelse kan blive stærkere gennem oplevelser, der ikke umiddelbart er relateret. Det baner vejen for udviklingen af helt nye læringsværktøjer med fokus på hukommelse.
Ny tjekliste skal forhindre, at gigtpatienter får medicin, de ikke kan tåle6.8.2024 07:15:43 CEST | Pressemeddelelse
Forskere fra Aarhus Universitet har udviklet en tjekliste, som kan forbedre sikkerheden, når gigtpatienter får udskrevet medicin.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum