Droneudlagt fårefedt stopper høstdrab af rådyrlam
En sprøjtedrone og et middel baseret på fårefedt har vist sig at være et effektivt værn mod høstdrab på rådyrlam under græshøst.
![](/data/images/public/1732641/13743809/ad5578a0-fb6d-4afc-a311-f31ba6832b56-w_720.jpg)
Græsarealer i landbrugsproduktionen er et yndet gemmested for hjortevildt, hvor rådyrlammene trykker sig i stedet for at flygte i den første del af deres liv. Ved høst af fodergræs i maj og juni måned risikerer en del rådyrlam at blive påkørt, slået ihjel eller lemlæstet under høstarbejdet.
Adfærden med at gemme sig i græsset er en god overlevelsesstrategi i forhold til naturlige rovdyr, men katastrofal i forhold til moderne høstmaskiner. Høstdrab er derfor et tilbagevendende problem hvert år.
Jægernes Naturfond har derfor støttet et projekt, hvor Danmarks Jægerforbund, SEGES Innovation, Teknologisk Institut og Scandinavian Drone Solutions har udviklet en praktisk anvendelige metode til at afværge drab og lemlæstelse af rådyrlam ved græsslæt.
- Vi ved ud fra tidligere undersøgelser og modelberegninger, at mellem 10.000 og 20.000 rådyrlam årligt risikerer at blive dræbt eller lemlæstet ved græsslæt i Danmark, siger seniorforsker og vildtbiolog Carsten Riis Olesen, Danmarks Jægerforbund.
- Det er et stort antal rådyrlam, der rammes af høstmaskinerne. Det vil vi meget gerne bidrage til at nedbringe. Landbrugserhvervet har også længe ønsket sig en effektiv metode til at kunne undgå disse påkørsler, som desuden medfører en risiko for forgiftning af græsfoderet, ligesom det også for traktorføreren er en traumatisk oplevelse at påkøre dyr, supplerer landskonsulent Torben Spanggaard Frandsen, SEGES Innovation.
Metoden testet i praksis
Undersøgelsen har fokuseret på at udvikle en praktisk anvendelig metode, så landmanden i den travle høsttid får en mulighed for til at forhindre høstdrab i det moderne landbrug. Rådyrlam placeres af deres mor på de åbne græsarealer, og i de første uger af deres liv vil de gemme sig og reagerer ikke på hverken mennesker, maskiner eller rovdyr. Det er denne adfærd som gør, at de er meget udsatte under græshøst.
Ideen med projektet er at placere et afskrækningsmiddel på arealet, der efterfølgende får moderen til at flytte rådyrlammet til et sikkert sted, så landmanden dagen efter kan høste uden at risikere at påkøre rådyrlam. I projektet er der udvalgt 300 ha. græsarealer ved Nørreådalen mellem Viborg og Randers. Natten før placering af afskrækningsmiddel er der ved hjælp af droner med termiske kameraer fundet marker med rådyrlam. Dagen efter er der med en sprøjtedrone placeret TRICO afskrækningsmidlet i 3 meter brede baner, 20 meter inde på de marker med rådyrlam.
Den efterfølgende nat blev der igen fløjet med drone med termiske kameraer, så placeringen af rådyrlam igen kunne følges på arealerne.
Afskrækningsmidlet virker
På de 300 ha. fandt projektdeltagerne i alt 12 rådyrlam og ved udlægning af TRICO blev 11 ud af 12 rådyrlam fjernet af moderen.
- Det viser en statistisk signifikant effekt af afværgemidlet, når vi undersøger på både mark- og enkeltdyr-niveau, siger faglig leder Thomas Nitschke, Teknologisk Institut.
- Vi prøvede også at flyve uden at udsprøjte TRICO på en mark med to rådyrlam, og har var der fire rådyrlam placeret dagen efter, så at flyve med sprøjtedronen uden TRICO virkede tilsyneladende ikke afskrækkende, supplerer han.
Resultaterne af undersøgelsen viser, at udlægning af afskrækningsmidlet TRICO er en praktisk anvendelig og effektiv metode til at forebygge drab på rådyrlam ved græshøst.
- Det er muligt at reducere høstdrab af rådyrlam betydeligt ved at anvende afværgemidlet TRICO udlagt med en sprøjtedrone," siger Jens Rahbek, Scandinavian Drone Solutions.
- Undersøgelsen har dog også identificeret udfordringer med den nuværende EU-lovgivning for udsprøjtning fra drone, hvilket pt. begrænser anvendelsen. Men vi arbejder aktivt med at nedbringe disse barrierer, supplerer han.
Resultatet kan fremadrettes bruges af landmænd eller maskinstationer, hvor der blot udsprøjtes TRICO i en bræmme rundt om markerne med en drone eller en almindelig marksprøjte, og dermed er rådyrlam dagen efter væk fra arealerne i god tid før høst. Den verifikation som projektgruppen har udført med termiske kameraer, er ikke nødvendig i den daglige anvendelse af TRICO, men blot udført for at kunne verificere resultaterne.
Projektet er finansieret af Jægernes Naturfond.
Link til rapporten Effektundersøgelse af afværgemiddel mod høstdrab nedenfor sammen med video om projektet.
Fakta: TRICO er et godkendt sprøjtemiddel til afskrækning af hjortevildt i skovbrug, frugtplantager og i markafgrøder. Det virker ved hjælp af duft og smag, så hjortevildt holder sig væk. Det aktive stof er fårefedt og anvendes på træer, buske eller markafgrøder uden at skade planterne. TRICO kan desuden anvendes i økologisk jordbrugsproduktion.
Nøgleord
Kontakter
Thomas Nitschke, faglig leder, Teknologisk Institut mail: tnit@teknologisk.dk, telefon: 7220 3377
Jens Rahbek Scandinavian Drone Solutions, Sr SORA Specialist, mail: rah@scandidrones.dk, telefon: 2380 8172
Carsten Riis Olesen, seniorforsker og vildtbiolog, Danmarks Jægerforbund, mail: cro@jaegerne.dk, telefon: 8888 7500
Torben Spanggaard Frandsen, Landskonsulent, SEGES Innovation, mail: tsf@seges.dk, telefon: 2333 9789
Billeder
![Sprøjtedronen (DJI Agras T10) under udsprøjtning af TRICO på arealerne med rådyrlam. Flyvningerne med udsprøjtning af et godkendt afskrækningsmiddel fra drone var desuden Danmarkspremiere, da der ikke tidligere er udført godkendt flyvning i DK. Foto: Torben Spanggaard Frandsen, SEGES Innovation](/data/images/public/1732641/13743809/77f0ee5f-09a8-4121-ae23-fe5c66303236-w_240.jpg)
![De natlige droneflyvninger med termisk kamera. Der anvendes 2 stk. DJI Matrice 300 droner med H20T kamera. Foto: Teknologisk Institut](/data/images/public/1732641/13743809/5d043493-65f4-4f40-9432-992c761936ba-w_240.jpeg)
![Den dronebaserede verificering af rådyrlam med zoom kamera blev foretaget omkring solopgang. Foto: Teknologisk Institut.](/data/images/public/1732641/13743809/ffa9589a-01b2-4126-b306-321b24617f7b-w_240.jpeg)
![Rå og lam i mark spottet af drone: Foto: Danish Drone Solution](/data/images/public/1732641/13743809/ab6671dd-e175-480d-8166-10d2b7f6ac3e-w_240.jpg)
![Zoom billede fra dronen i 60 meters højde, hvor dronepiloten kunne verificere at det var et rådyrlam der gav udslag på det termiske kamera. Begge billeder er taget samtidigt med 2 forskellige kameraer på dronen. Foto: Jens Rahbek, Scandinavian Drone Solutions.](/data/images/public/1732641/13743809/c7317f25-4361-41e5-a33f-34b94ef0947b-w_240.jpg)
![Kort over arealerne der viser de verificerede forekomster af rådyrlam før og efter evt. sprøjtning med TRICO af markerne. Blåt kryds indikerer placering før behandling og rødt kryds er efter behandling med TRICO. De gule arealer er behandlet med TRICO, og det grå areal er overfløjet med sprøjtedronen uden at udsprøjte TRICO.](/data/images/public/1732641/13743809/b7ea0f35-b377-43de-937f-f0f409c87f63-w_240.jpg)
![Rådyrlam set med termisk kamera. Den hvide plet i midten af billedet er varmeudslag og indikerer et muligt rådyrlam. Foto: Jens Rahbek, Scandinavian Drone Solutions.](/data/images/public/1732641/13743809/21be34da-0a24-460e-aa17-d47cdaea9fa8-w_240.jpg)
Vedhæftede filer
Links
Teknologisk Institut har siden 1906 arbejdet for at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne, samfundets velstand og menneskers liv. Årligt kommer det mere end 10.000 virksomheder til gavn inden for så forskellige områder som; energi, fødevarer, life science, materialer, byggeri og produktion. Teknologisk Institut har datterselskaberne Danfysik A/S, Dancert A/S og DTI Spain.
Har du brug for yderligere oplysninger, fotos, udtalelser eller andet, er du meget velkommen til at kontakte kommunikationsafdelingen. Se kontaktinfo her: www.teknologisk.dk/presse
Fotos i dette nyhedsrum: ©Teknologisk Institut. Brug af fotos tilladt ved konkret omtale af Teknologisk Institut og med kreditering. I tvivlstilfælde kontakt venligst Kommunikationsafdelingen.
Følg pressemeddelelser fra Teknologisk Institut
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Teknologisk Institut
Teknologisk Institut har udviklet ny PFAS-fri nanocoating28.8.2024 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Fugt, spyt og sved kan forringe levetiden af eksempelvis smart wearables og elektronik i kontakt med huden. Derfor har Teknologisk Institut nu udviklet en ny transparent nanocoating, der beskytter mod netop dette. Coatingen er PFAS-fri, og dermed mere miljøvenlig samt fremtidssikret ift. kommende EU-regulativer, der forventeligt vil forbyde brugen af PFAS i produkter hvor det ikke er essentielt.
Nu skal der fuld fart på genanvendelsen af bilplast6.8.2024 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Genanvendelsen af plast fra skrottede og reparerede biler skal op i gear for at imødekomme skrappere EU-krav og stor efterspørgsel efter genanvendt plast.
Den maritime branche sætter sejl mod renere skibsfart med nyt ambitiøst projekt4.7.2024 09:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Nyt partnerskab vil måle effekterne af emissionsreducerende tiltag i realtid på Uni-Tankers skibe. De konkrete data og handlinger skal give den maritime sektor et stærkt indblik i de nødvendige initiativer i vejen mod en klimaneutral branche.
Elektronik skal designes til genanvendelse og længere levetid4.7.2024 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Alt for meget elektronik ender som affald i stedet for at blive genanvendt. Et europæisk initiativ ledet af Teknologisk Institut skal sikre forlænget levetid og cirkulær økonomi i hele elektronikkens livscyklus.
AI og kameraer skal rykke ind svinestaldene3.7.2024 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Kunstig intelligens og kamerateknologi skal optimere dyrevelfærd og søers benstyrke indenfor griseavl.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum