Forskningsprojekt gør det nemmere at genbruge træ
Byggebranchen skal genbruge mange flere materialer, men hvordan ved man, hvor meget de gamle materialer kan holde til, og hvem stiller garantien? I samarbejde med en række private partnere arbejder forskere på Syddansk Universitet på at finde en løsning.
![Spærene testes for deres såkaldte bøjningsbæreevnen på laboratoriet på Syddansk Universitet](/data/images/public/12056383/14003807/f2724b36-31e1-4d75-b602-259154483ef8-w_720.png)
Tæt på 0 procent.
Ifølge Miljøministeriet er det så mange byggematerialer, der i dag bliver genbrugt.
Skal byggebranchen omstilles i en mere grøn retning, skal det tal hæves gevaldigt. Men som det er i dag, er der en lang række udfordringer, som står i vejen for at bruge genbrugsmaterialer i stor skala.
Én af dem er manglen på dokumentation.
Det fortæller Henrik Brøner Jørgensen, der er lektor i bygningsteknik på Syddansk Universitet og leder af SDU Structures.
- Når man bygger med nye materialer, ved man, hvor stærke de er. Der er nogle standarder, som garanterer, at med en eller anden sandsynlighed vil der ikke ske svigt med den og den belastning. Det kan ingeniørerne så regne på og dimensionere konstruktionen ud fra, forklarer Henrik Brøner Jørgensen.
- Samme dokumentation har vi ikke i dag for genbrugte materialer.
Det betyder, at man – for at være på den sikre side – ofte overdimensionerer, hvis man vil bygge med genbrugsmaterialer. Og vigtigere endnu betyder det, at der som udgangspunkt ikke er nogen, der kan stille garanti for, at materialerne holder.
Genbrug af gitterspær 1:1
Forskerne på SDU er derfor gået sammen med en række private virksomheder for at forsøge at indsamle data om genbrugsmaterialer, så de potentielt kan komme ind under de samme mærkningsordninger og standarder, som findes for nye materialer.
I ét specifikt projekt handler det om gamle gitterspær fra det almene boligområde Åhaven lidt uden for Odense, hvor godt 350 rækkehuse skal rives ned på grund af fugtproblemer.
- Qua projektets størrelse er der rigtig mange gitterspær, og det betyder, at man har en stor såkaldt population, som man kan teste og dermed få noget statistik for, hvad styrken af træet er, fortæller Michael Rex Skov, der er arkitekt og en af partnerne i projektet.
- I dag bliver genbrugsmaterialer primært brugt til det, man kalder sekundært byggeri. Det kan være skure, interrimdøre og hegn på byggepladser. Men det, der er interessant ved det her projekt, er at finde ud af, om vi kan genbruge spærene 1:1. Det er også spændende, fordi det betyder, at man som arkitekt er nødt til at tage afsæt i den grundpræmis, der er givet af det tilgængelige.
Også en god forretning
Også hos byggemarkedet Stark – endnu en af projektets partnere – mener de, at den manglende viden om genbrugsmaterialernes styrke er en af de helt store udfordringer.
I mange tilfælde må man slet ikke bruge genbrugsmaterialer, f.eks. i alment byggeri, fordi de per automatik bliver klassificeret som ’risikobehæftede’, forklarer Andreas Juhl, der er salgsrådgiver og bæredygtighedsambassadør hos Stark i Odense.
- Hvis man virkelig vil sætte skub i det her, så skal man ud at lave noget lovgivning. Og det er jo blandt andet derfor, at vi får testet de her spær, så vi kan få verificeret, at materialerne kan holde til det, man forventer, siger Andreas Juhl.
Hvis man kan kortlægge genbrugsmaterialernes styrke og gøre det lovligt at bruge dem flere steder, er Andreas Juhl til gengæld ikke i tvivl om, at det ikke bare vil være klimamæssigt, men også økonomisk bæredygtigt.
- I Stark er vi gået ind i det her, både fordi vi mener, det er det rigtige at gøre, og fordi vi gerne vil gå foran, men også fordi det kan blive en god forretning.
Destruktive tests
Testene af træspærene foregår i laboratoriet på SDU i Odense, hvor forskerne først laver en visuel styrkevurdering, bl.a. ved at tælle og måle knaster, for at få en forventet styrke. Herefter foretager de en destruktiv test for at måle bøjningsbæreevnen, altså træets reelle styrke, som de så kan sammenholde med den forventede styrke.
Når datasættet er tilstrækkeligt stort, vil man kunne nøjes med den visuelle vurdering og gå ud fra, at den passer. Man vil også kunne bruge det i andre fremtidige projekter og på andre træspær.
- Hvis man nu vil genbruge nogle spær fra et 1-families-hus, har man måske ikke lige 90 spær, man kan teste i et laboratorium. Her vil man kunne nøjes nogle få tests og anvende det statistiske grundlag fra vores store datasæt til at omsætte til en bæreevne, siger Henrik Brøner Jørgensen.
Selv om alle tests ikke er foretaget endnu, tyder de foreløbige resultater på, at de gamle træspær fra Åhaven er rigeligt stærke.
- De ligger på en styrkeklasse, der hedder C18 elle C24, som er en styrkeklasse, man ville forvente af den type træspær. Vi forventer, at det har nogenlunde samme styrke, som da det blev lagt op, og det har i hvert fald høj nok styrke til, at man ville kunne bruge det i praksis.
Om projektet
Forskere fra SDU Structures er gået sammen med Rex Skov Arkitekter, Stark, LH Hockerup, Enemærke & Petersen og Brav Rådgivende Ingeniører om at undersøge, hvordan man kan genbruge gamle træspær. Projektet er finansieret af We Build Denmark og Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse.
Træspærene kommer fra rækkehusene Åhaven, et alment boligprojekt lidt uden for Odense, som skal rives ned på grund af fugtproblemer. Der bliver også genbrugt en lang række andre materialer, bl.a. teglsten og limtræsbjælker, fra byggeriet.
SDU står for at teste spærene og opbygge et statistisk grundlag for styrkevariationen i træet. Målet er, at man fremover vil kunne sortere gamle træspær alene ved en visuel styrkevurdering.
Det vil løse et stort problem inden for genbrug af byggematerialer, nemlig manglen på dokumentation og derfor også manglen på garantistillelser.
Kontakter
Henrik Brøner Jørgensen
Lektor, Det Tekniske Fakultet, SDU
Tlf. 40847858
hebj@iti.sdu.dk
Michael Rex Skov
Arkitekt, Rex Skov Arkitekter
Tlf. 20772586
ms@rexskov.dk
Andreas Juhl
Salgsrådgiver og bæredygtighedsambassadør, STARK Odense
Tlf. 21794326
aju.odense@stark.dk
Sebastian Wittrock
Journalist, Det Tekniske Fakultet, SDU
Tlf. 20135212
sewitt@tek.sdu.dk
Følg pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Genetikprofessor ved Sygehus Lillebælt23.8.2024 07:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Cand.scient., ph.d. Klaus Brusgaard er blevet udnævnt til professor og forskningsleder ved Institut for Regional Sundhedsforskning, Syddansk Universitet, Forskningsenheden for Klinisk Genetik, Sygehus Lillebælt, Vejle.
SDU-forskere samarbejder om at forbedre kvinders knoglesundhed22.8.2024 10:06:48 CEST | Pressemeddelelse
Er medicin eller fysisk træning bedst til at holde knoglerne stærke – eller måske en kombination? Dette spørgsmål vil blive undersøgt hos 45-60-årige kvinder i et nyt projekt støttet af Novo Nordisk Fonden.
Udsigt til 20 nye studiepladser på medicinuddannelsen i Esbjerg21.8.2024 10:11:13 CEST | Pressemeddelelse
Som et led i det nye landdistriktsudspil ønsker regeringen at tildele Syddansk Universitet, SDU, yderligere 20 studiepladser på kandidatuddannelsen i medicin. Det vil betyde, at der fremadrettet forventes at blive uddannet 50 nye læger om året på medicinuddannelsen i Esbjerg i stedet for 30. Udvidelsen er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at styrke det nære sundhedsvæsen og sikre en bedre geografisk fordeling af læger i hele landet.
5G-teknologi kan hjælpe med at integrere droner i luftrummet19.8.2024 09:15:22 CEST | Pressemeddelelse
Hvis droneteknologien for alvor skal have luft under vingerne, kræver det, at dronerne integreres i luftrummet og kan flyve side om side med bemandet luftfart. I forskningsprojektet GENIUS har forskere fra SDU sammen med DTU, Klimadatastyrelsen og en lang række private virksomheder vist, hvordan 5G-netværk kan være en del af løsningen.
SDU-forskere finder lovende våben mod visse typer antibiotikaresistente bakterier14.8.2024 10:09:41 CEST | Pressemeddelelse
Forskere fra Syddansk Universitet har opdaget en ny kombination af stoffer, som ser ud til at kunne bekæmpe en række bakterier, der forårsager bl.a. mavesår og urinvejsinfektioner. Bakterierne udvikler i stigende grad antibiotikaresistens, og flere af dem er på WHO’s liste over prioriterede patogene bakterier.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum