Nu ved vi, hvornår Limfjorden naturligt har været åben ud til Nordsøen
Hvis ikke vi konstant gravede sand væk, ville Limfjorden være lukket ud mod Nordsøen. Men sådan har det ikke altid været. Ny forskning viser, hvornår i løbet af de sidste 10.000 år Limfjorden fra naturens side har været åben.
![Kanalen mellem Limfjorden og Nordsøen løber lige nord for Thyborøn. For at begrænse mængden af sand, der strømmer ind i kanalen og oversvømmer den, er der blevet bygget høfder, som ses på billedet. Men det er ikke nok. Hvert år graves hundredetusindvis af kubikmeter sand væk for at holde kanalen sejlbar.](/data/images/public/13559834/13803323/e9342506-c68f-4119-b31c-89227051419f-w_720.jpeg)
Natten mellem den 3. og 4. februar 1825 blev landsbyen Agger ved vestkysten ramt af en voldsom storm. Vandstanden steg og kæmpemæssige bølger slog ind over stranden og klitterne.
Lige syd for landsbyen, hvor den landtange, der adskiller Vesterhavet fra Limfjorden, kun er 100 meter bred, brød vandet igennem og en åbning ind til fjorden blev skabt.
Det var held i uheld.
Stormen havde revet og rykket bygninger i stykker, og på kirkegården i Agger var jorden og sandet skyllet væk, så iturevne kister og hvide knogler kiggede frem fra mudderet. Men åbningen ind til Limfjorden skulle vise sig at blive værdifuld for de lokale.
Pludselig kunne skibe sejle ind og ud af den nye åbning. Kaptajnerne behøvede ikke længere at sejle en stor omvej og slap for at betale told, når de passerede Aalborg på deres vej ud af Limfjorden. I stedet kunne de tøffe direkte ud i Nordsøen.
I dag bruger skibene en kanal lidt længere mod syd ved Thyborøn. Den eneste grund til, at kanalen stadig kan benyttes af skibene, er, at der hvert år suges og graves store mængder sand op. Hvert år fjernes omkring 110.000 kubikmeter sand fra kanalen.
Men det har ikke altid været sådan, at de naturligt opståede kanaler ud til Nordsøen hurtigt sandede over. Faktisk har der været lange perioder, hvor Limfjorden var naturligt åben ud til Vesterhavet. Det viser ny forskning, som forsker Christian Frigaard Rasmussen sammen med en række kolleger og studerende står bag.
Her har han ved at studere en række strandvolde i Limfjorden tæt ved åbningen kunnet vise, at fjorden og havet i lange perioder var forbundet.
- Ved at kigge på strandvoldssystemerne har vi fundet frem til tre perioder siden sidste istid, hvor Limfjorden var naturligt åben. Første åbning skete for omkring 3300 år siden og varede i 600 år. Anden skete for 1400 år siden og varede indtil omkring år 1000, og den sidste skete i 1800-tallet, siger han.
Kanalen ved Thyborøn |
Da stormen i 1825 skyllede ind over tangen ved Agger og skabte en åbning mellem Nordsøen og Limfjorden, havde der ikke været åbent ind til fjorden i 400 år. I modsætning til tidligere perioder med en naturlig åbning, begyndte kanalen dog at sande til efter kort tid. Allerede i 1860 – efter kun 35 år – fik skibene svært ved at sejle gennem kanalen. Da området i 1862 igen blev ramt af en voldsom storm, som slog hul på tangen længere mod syd ved Thyborøn, benyttede skibstrafikken sig i stedet af den nye kanal. En kanal som siden er blevet holdt åbent ved at anlægge høfder og grave sand væk. I dag bliver der fjernet 110.000 kubikmeter sand fra sejlrenden i kanalen hvert år, og myndighederne regner med, at de i fremtiden er nødt til at fjerne endnu mere. I 2060 er forventningen, at 145.000 kubikmeter sand skal graves væk årligt. |
Strandvoldens hemmeligheder
Da Christian Frigaard Rasmussen sammen med sine kolleger begyndte at undersøge strandvoldene, var det egentlig ikke for at finde ud af, hvornår Limfjorden havde været åben. I stedet ville de gerne vide, hvornår Gjellerodde, som ligger knap 15 kilometer sydøst for Limfjordens åbning ved Thyborøn, var blevet dannet.
- Da vi fik resultaterne fra vores undersøgelser af strandsvoldsdannelsen på Gjellerodde, kunne vi se, at den hang sammen med åbningerne ud til Vesterhavet gennem tiden.
- Strømmen gennem Limfjorden løber, overordnet set, fra vestkysten mod udløbet mod øst ved Hals. Sandet, mudderet og de andre sedimenter bliver transporteret fra vest mod øst. Men når der er lukket ud til havet, falder mængden af sedimenter markant.
Med andre ord kunne han altså se, at der blev dannet nye strandvolde, når der var åbent ud til havet. I de åbne perioder strømmede sedimenter ind i Limfjorden og skabte nye sandbanker, mens når der var lukket, skete der stort set ingenting.
![null](https://via.ritzau.dk/data/images/public/13559834/13803323/7c18d3f3-458e-4647-a0d7-b519ac240775-w_720.png)
Krystaller afslører sandets alder
Det lyder jo alt sammen meget nemt, men faktisk er det kompliceret at datere en strandvold. De fleste af os har sikkert forsøgt at bygge et sandslot på stranden. Slottet bliver nemt slået i stykker af vinden, skyllet bort af vandet eller væltet af et menneske, der skvatter over det. Sand er et meget flygtigt materiale, så hvordan kan man bestemme, hvor gammelt det er?
Det findes der en ret smart metode til, forklarer Christian Frigaard Rasmussen.
- Metoden hedder optisk stimuleret luminescens-datering (OSL), og det fungerer ved, at vi graver et stykke ned i sandvolden og tager en prøve. Prøven må ikke få sollys, så vi fragter den tilbage til laboratoriet i en lystæt beholder.
- I prøven finder vi krystaller af kvarts og feldspat. Krystallerne har en evne til at opfange elektroner, som de får fra bittesmå mængder af naturligt radioaktive stoffer omkring dem i sandet. Når krystallerne bliver udsat for sollys, bliver de dog tømt for elektroner, og det er typisk det, der sker, hvis de bliver hvirvlet gennem vandet.
Krystallerne er altså som små batterier, der langsomt optager elektroner fra omgivelserne, så længe de ligger gemt fra solen. Ved at måle mængden af elektroner i prøverne i laboratoriet, kan forskerne altså regne ud, hvornår sandet sidst blev skyllet med fjordvandet og udsat for solen.
- Vi når altså frem til et tal for det, vi kalder“opbevaret stråling”. Det tal dividerer vi med den generelle baggrundsstråling og på den måde får vi en alder på krystallerne og dermed strandvolden, forklarer han.
Vikingerne sejlede ud af Limfjorden mod vest
Der er altid en risiko ved kun at bruge én metode til at datere noget. Fejl kan ske under indsamlings- og analysearbejdet, som giver en skæv datering. Derfor sørgede Christian Frigaard Rasmussen og kollegerne for at sammenligne deres resultater med tidligere undersøgelser.
- Vi sammenlignede både med historiske kilder og andre videnskabelige undersøgelser. Der er eksempelvis boret kerner op af Limfjordens bund, som viser den helt samme datering, som vi fandt.
- Og der er lavet undersøgelser af muslingeskaller og andre fossiler, som også viser, hvornår Limfjorden var åben og lukket. Fordi fjorden bliver mere salt og mindre stillestående, når der er åbent ud til Vesterhavet, ændrer dyrelivet sig.
Der er ingen historiske kilder fra for 3300 år siden i Danmark, men kilder fra vikingetiden nævner også, at Limfjorden har været åben mod vest.
- Kilderne fra vikingetiden nævner, at man samlede flåden i Limfjorden og sejlede derfra direkte ud i Nordsøen. Desuden er der forsvarsværker fra den tid, Aggersborg eksempelvis, som tyder på, at der har været åbent.
- I middelalderen fortæller kilderne derimod, at Limfjorden er lukket. Begge dele passer jo meget godt med vores resultater.
Vi ser ind i dyster fremtid for Limfjorden
Hvorfor er det egentligt vigtigt at vide, hvornår Limfjorden har været åben og lukket? Det er det, forklarer Christian Frigaard Rasmussen, fordi vi de næste 50-80 år står overfor store udfordringer i den vestlige del af Limfjorden.
- Stigende vandstand og flere ekstreme fænomener på grund af klimaforandringerne vil i fremtiden føre til store problemer med oversvømmelser i Limfjorden. Allerede i dag er det et problem, når en storm fra vest skubber store mængder vand ind i Limfjorden. Byer som Løgstør og Lemvig ligger lige i skudlinjen, siger han.
De seneste år har det været diskuteret blandt både forskere og politikere, om det er nødvendigt at bygge en sluse i Thyborøn-kanalen. Slusen vil nemlig gøre det muligt at kontrollere mængden af vand, der strømmer ind i Limfjorden under en storm.
Men sådan en sluse har konsekvenser for Limfjorden – og derfor er det vigtigt at vide noget om, hvordan fjorden har været i perioder, hvor der var lukket ud til Vesterhavet, forklarer han.
- Når man skal spå om fremtiden, er det oftest nemmere, hvis man ved noget om, hvordan fortiden har set ud. Derfor er det vigtigt at vide noget om Limfjordens udvikling, siger han og fortsætter:
- Desuden håber vi på at gøre geologisk forskning om Danmark spændende igen. De sidste mange år har fokus mest været på Grønland og Arktis, men der er meget spændende at undersøge herhjemme.
Bag om forskningen |
Studietype: Feltstudie |
Interessekonflikter: Forskerne erklærer, at der ikke er nogen interessekonflikter i forbindelse med studiet. |
Tak til: Forskerne bag studiet vil særligt takke de studerende, som gjorde en stor del af arbejdet med at indsamle og analysere prøverne. De vil desuden sende en tak til Lemvig Kommune for at give dem adgang til Gjellerodde og til Kystdirektoratet for værdifulde diskussioner. Desuden vil de takke Lasse Sander og en anynomer reviewer for deres konstruktive kommentarer, som gjorde forskningsartiklen stærkere. |
Link til den videnskabelige artikel: Beach-ridge formation as a possible indicator for an open Limfjord – North Sea connection |
Kontakter
Christian Frigaard RasmussenVidenskabelig assistentInstitut for Ecoscience - Arktisk miljø på Aarhus Universitet
Tlf:20 69 16 73cfr@ecos.au.dkJeppe Kyhne KnudsenJournalist og videnskabsformidler Faculty of Technical Sciences
Tlf:93508148jkk@au.dkLinks
Følg pressemeddelelser fra Aarhus Universitet Technical Sciences
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Aarhus Universitet Technical Sciences
Fra hulkort til højhastighedscomputere: 50 år i forskningens tjeneste30.8.2024 11:30:00 CEST | Pressemeddelelse
PORTRÆT: Det var egentlig meningen, at seniorforsker Per Madsen fra Center for Kvantitativ Genetik og Genomforskning (QGG) skulle have overtaget forældrenes gård ved Horsens. Men ryggen sagde nej, så i stedet blev det forskningen, der kaldte. Den 1. september kan Per Madsen fejre 50-års jubilæum i Statens tjeneste.
Disse planter kan booste biodiversiteten på tidligere landbrugsarealer30.8.2024 08:03:00 CEST | Pressemeddelelse
Når du tager landbrugsjord ud af drift, kan du med fordel give en hjælpende hånd til de urter og græsser, som bedst understøtter biodiversiteten. Aarhus Universitet har netop afleveret en liste med anbefalede plantearter til Landbrugsstyrelsen.
Bæredygtigt byggeri er ikke nok – sådan skaber vi et paradigmeskifte i byggeriet28.8.2024 13:08:10 CEST | Pressemeddelelse
Aarhus Center for Regenerativt Byggeri er officielt skudt i gang og med sig starter en bevægelse mod det regenerative byggeri, der ikke blot er bæredygtigt, men som giver mere tilbage til natur, miljø, klima og samfund, end det tager.
Forskning: Sådan kan vi sænke køers klimaaftryk23.8.2024 08:03:00 CEST | Pressemeddelelse
Køer er klimatunge. Men årets Klimavirkemiddelkatalog fra Aarhus Universitet viser veje til at reducere klimaaftrykket fra husdyr markant. Der er både klimatiltag, der kan give gevinster her og nu og potentialer på længere sigt, og her kan både nye stoffer, ændret kost og genetik komme i spil.
Kom til åbning af AU Viborg og mød de nye studerende16.8.2024 11:36:52 CEST | Presseinvitation
Den 22. august byder vi officielt velkommen til de nye studerende på Veterinærmedicin, Dyrevidenskab og Plante- og fødevarevidenskab på AU Viborg. Pressen er inviteret til at overvære den officielle velkomst, se de nyindrettede studiefaciliteter og møde de nye studerende.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum