Selvmordstruede hjælper hinanden når livet er svært
På lukkede online fora finder selvmordstruede støtte hos hinanden i perioder med svære tanker. De finder et trygt rum med ligesindede, som offentlige tilbud ikke kan tilbyde, fortæller forskerne bag studiet.
![Foto: Canva.](/data/images/public/13560987/13772784/f3000116-6414-4d01-9c38-18a2dc1cfa36-w_720.png)
Selvmordstanker er et svært emne at tale om – især når det handler om samtalen med familie og venner. Når man lever med selvmordstanker, ønsker man ofte at skåne familie og venner, og man kan samtidig opleve, at man ikke får dækket sit behov i sundhedssystemet.
Omtrent 600 mennesker dør hvert år til selvmord i Danmark. Der er hver dag ca. 20 der forsøger selvmord – og to af disse dør af det. Hvert femte dødsfald blandt unge skyldes selvmord, og selvmord er den hyppigste dødsårsag blandt de 10-24 årige. Flere mænd end kvinder dør som følge af selvmord.
Tidligere har medierne fremhævet, at unge finder inspiration til for eksempel selvskade på internettet. Nu viser et nyt studie fra Københavns Universitet dog, at selvmordstruede danskere faktisk finder hjælp og støtte hos ligesindede i lukkede grupper på internettet til at tackle de svære tanker .
”Overordnet fandt vi, at denne gruppe af mennesker gerne vil have hjælp. Men vi fandt også, at det er udfordrende at få hjælp via det etablerede system, og de giver derfor praktiske råd til hinanden om, hvordan man navigerer i sundhedssystemet. Det kunne for eksempel være, ’hvad skal jeg sige til min læge for at være sikker på, at jeg bliver indlagt?’,” fortæller førsteforfatter til studiet Jane Brandt Sørensen, adjunkt ved Institut for Folkesundhedsvidenskab, Københavns Universitet.
En af udfordringerne for selvmordstruede er, at de ikke nødvendigvis har overskud til at henvende sig i det formelle system, forklarer Jane Brandt Sørensen. I stedet bruger de sociale medier eller kombinerer brug af sundhedsvæsenet med medlemskab af sociale mediegrupper. Hvor andre forskergrupper har undersøgt åbne grupper, er det nye studie et af de første eksempler på, at forskere får adgang til en lukket gruppe. I de lukkede grupper skal du anmode om medlemskab for at være med, og her finder personer med selvmordstanker et trygt forum med ligesindede, når livet er svært.
Meget at lære fra grupperne
Forskerne fik adgang til en lukket gruppe på Facebook for folk, der lever med selvmordstanker. I løbet af et halvt år læste forskerne opslag og kommentarer fra gruppen, samtidig med at de interviewede både moderatorer og gruppens medlemmer.
”Moderatorerne, som styrer gruppen, har selv oplevet at have selvmordstanker. Vi fandt, at det er som en lille familie, der passer på hinanden. For eksempel følger moderatorerne nogle gange op på et medlem ved at ringe til det bosted, hvor vedkommende bor. Det er et vigtigt, men også meget stort ansvar at tage på sig, når man også selv er sårbar” siger Jane Brandt Sørensen.
Interaktionerne med de andre medlemmer af gruppen var størst, når medlemmer delte lange opslag med detaljerede beskrivelser af deres liv, hvorimod korte opslag med tilkendegivelser om en mental dårlig periode, ikke blev fulgt op af kommentarer.
”Studiet kan lære os, at vi måske ikke er gode nok til at tage imod selvmordstruede i det etablerede system. Vi kan lære meget af de lukkede grupper, som folk opsøger, fordi de giver medlemmerne en mulighed for at tale med andre, som oprigtig forstår og viser empati for en vanskelig livssituation. På den måde er det en gruppe ligesindede, der oplever forummet som et trygt rum, hvor man kan dele sine tanker og følelser. Det er vigtigt at forstå sådanne interaktioner for at kunne tilbyde den bedst mulige støtte – både til mennesker der oplever selvmordstanker og administratorer der skal navigere i at støtte medlemmerne bedst muligt ,” siger Jane Brandt Sørensen.
Jane Brandt Sørensen understreger, at der mangler forskningsetiske retningslinjer for, hvordan man som forsker mest hensigtsmæssigt arbejder i for eksempel lukkede onlinegrupper. Forskerholdet bag artiklen har derfor også udarbejdet foreløbige retningslinjer. Dem kan du læse her:
- Overvej om Gruppen kan opfattes som værende offentlig eller privat
- Hav en tilgang klar til at kommunikere med administratorer af gruppen
- Overvej hvordan medlemmer af en gruppe kan blive informeret om studiet og hvordan de kan tage stilling til om de vil deltage eller ej
- Overvej hvordan anonymitet af medlemmerne kan sikres
Hvis du kender nogen som har selvmordstanker eller er bekymret for et menneske, så spørg ind til deres selvmordstanker. Man kan ikke gøre noget forkert ved at spørge et menneske, om vedkommende har det svært eller har selvmordstanker. Man kan være empatisk og imødekommende samt sikre at vedkommende får hjælp.
Få hjælp her
Har du selvmordstanker, kan du ringe til Livslinien på 70 201 201.
Du kan også skrive med en rådgiver på https://www.livslinien.dk/raadgivning/chatraadgivning#chat
Telefonen er åben fra kl. 11.00 til 05.00 om morgenen hele året rundt. Alle samtaler er anonyme.
Nøgleord
Kontakter
Jane Brandt SørensenAdjunktInstitut for Folkesundhedsvidenskab
Københavns Universitet
Søren Vestergaard ThiesenPressemedarbejder
Tlf:28 75 29 34s.thiesen@sund.ku.dkOm Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet
Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet leverer international anerkendt sundhedsvidenskabelig forskning, uddannelse og innovation.
Vores vision er at flytte grænserne for erkendelse og skabe ny sundhedsvidenskabelig viden og indsigt til gavn for den fortsatte videnskabelige udvikling, for samfundet og for det enkelte individ.
Følg pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Sundhedsvidenskabelige Fakultet
Ny viden om kokain kan bane vej for misbrugsbehandling8.8.2024 06:45:00 CEST | Pressemeddelelse
Kokain binder til en særlig transporter i hjernen, som regulerer kroppens dopamin. Nu er det kortlagt, hvordan stoffet binder, og det kan skubbe os tættere på en behandling mod kokainmisbrug.
Hverken Covid-19 eller vaccination under graviditet giver misdannelser hos fostret18.7.2024 06:15:00 CEST | Pressemeddelelse
Stort nordisk registerstudie slår fast, at der ikke er øget risiko for misdannelser hos børn, hvis mødre fik vaccine mod Covid-19 eller havde Covid-19-infektion i første trimester.
Pesten kan have forårsaget stenalderbøndernes undergang11.7.2024 06:45:00 CEST | Pressemeddelelse
Ældgammelt DNA fra knogler og tænder kaster lys over betydningen af pesten for udryddelsen af befolkningen i stenalderen. I modsætning til opfattelser hidtil, kan pesten nemlig have spillet en rolle for Europas befolkninger, lang tid før de store pestudbrud i middelalderen, viser ny forskning.
Søsterhormon til GLP-1 kan gøre overvægtsmedicin bedre10.7.2024 06:45:00 CEST | Pressemeddelelse
Data fra over 500.000 mennesker giver grundlæggende forståelse af, hvordan GIP-hormonet fungerer i hjernen og kroppen.
Forskere finder hidtil ukendt signalvej i hjernen, der er skyld i migræne med aura5.7.2024 07:19:48 CEST | Pressemeddelelse
En hidtil ukendt mekanisme, hvor proteiner frigivet i hjernen transporteres ind i en bestemt samling af sensoriske nerver leder til migrænehovedpine, viser et nyt studie. Det kan bane vejen for nye behandlinger af migræne og andre hovedpinesygdomme.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum