Ny opgørelse: Danskernes arbejdstid er uændret siden 2009
Der er ingen grund til at frygte, at danskerne begynder at arbejde mindre, når man ser på udviklingen i arbejdstimer det seneste årti, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Faktisk er arbejdstiden stort set uændret for alle aldersgrupper.
![](/data/images/public/13560159/13748746/20c8c54b-dc97-449f-b329-bbeef7c961b6-w_720.png)
ARBEJDSLIV
Der er ikke en tendens til, at danskerne arbejder mindre.
Det viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik, der går tilbage til 2008.
"Når der bliver sagt i den offentlige debat, at der er tendenser til, at danskerne arbejder mindre, er det ikke noget, der kan ses i statistikkerne. Vi arbejder hverken mere eller mindre," siger Emilie Damm Klarskov, analysechef i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
I analysen er danskernes arbejdstid indekseret fra 2008 til 2021, hvor dataene fra Danmarks Statistik går frem til.
Lønmodtagernes gennemsnitlige årlige arbejdstid faldt en lille smule fra 2008 til 2009, hvorefter den hverken steg eller faldt frem til 2020, hvorefter der skete et lille hop opad frem til 2021.
Men renser man opgørelsen for studerende, fleksjobbere og personer på tilbagetrækningsydelse er arbejdstiden fuldstændig uændret.
”Kernen af arbejdsstyrken på det danske arbejdsmarked arbejder hverken mere eller mindre end for 13 år siden,” siger Emilie Damm Klarskov.
Opdelt på alder, viser analysen, at de 30-59-årige arbejder samme timeantal som i 2008. Det samme gør sig stort set gældende for de 60-69-årige, mens personer over 70 år er begyndt at arbejde lidt mere, og unge under 20 år arbejder mindre.
Når arbejdstid er central i den politiske debat, skyldes det, at det har en sammenhæng med holdbarheden på de offentlige finanser, som Finansministeriet beregner.
”Velfærden er afhængig af skatteindbetalinger. Hvis vi arbejder mindre, skal vi overveje, om vi vil have mindre velfærd eller højere skatter. Men indtil videre har danskere svaret på det spørgsmål ved at fortsætte med arbejde, som de plejer,” siger Emilie Damm Klarskov.
Analysens hovedkonklusioner
- Den gennemsnitlige arbejdstid blandt alle lønmodtagere har været næsten uændret siden 2009.
- Fleksjobberes gennemsnitlige arbejdstid er faldet markant siden fleksjobreformen i 2013, hvor det netop blev muligt for fleksjobbere at få et fleksjob med et lavere timetal.
- Også fordelt på aldersgrupper er arbejdstiden omtrent uændret. Kun de ældre over 70 år arbejder lidt flere timer som gruppe, mens de unge under 20 arbejder færre timer.
- Samlet viser analysen, at der aktuelt ikke er en faldende tendens i danskernes arbejdstid.
Kontakter
Emilie Damm KlarskovAnalysechef
Tlf:27 35 85 95ead@ae.dkJesper KirkbakKommunikationschef
Tlf:50 73 71 34jk@ae.dkLinks
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut, der arbejder for at fremme den sociale retfærdighed i Danmark. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsideer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum