Nyt forskningsprojekt: Har dyr en fornemmelse af tid?
Forstår dyr, at tid findes? Kan de genkalde sig begivenheder fra fortiden og forestille sig fremtiden? Eller er det kun mennesker, der kan det?
Sara Torres Ortiz forsker i dyrs kognition og sammen med en række kolleger fra Biologisk Institut er hun, som en del af et større internationalt projekt, i gang med at undersøge, om delfiner kan forstå tid.
- Grundlæggende ved vi ikke ret meget om, hvorvidt dyr ligesom mennesker er i stand til at foretage mental tidsrejse, altså at bruge sin forestillingsevne til at rejse tilbage og frem i tid, siger hun.
Krager, papegøjer og flagermus
Hvis dyr har en forståelse af tid og for eksempel kan planlægge for fremtiden, kan det bl.a. få konsekvenser for den måde, vi tænker dyrevelfærd i dag, mener hun:
- Hvis dyr kan forstå tid, kan de blive udsat for unødig lidelse af den måde, som vi behandler dem på. Eksempelvis kan det føre til stress at være tilbageholdt, også efter at dyret er sluppet fri igen og også selv om det er for en kort periode. Vi kan derfor blive nødt til at gentænke, hvordan vi holder, behandler og transporterer dyr i fremtiden.
Udover SDU’s delfin-studier indeholder projektet også studier af flagermus fra Johns Hopkins University i USA, mens Max Planck Institut for Ornitologi i Tyskland bidrager med studier af papegøjer.
Projektet ”Mental 3D space-time travel in fission-fusion animal societies” er støttet af Human Frontiers Science Program med 1,54 mio. dollars, og projektleder er SDU-lektor Magnus Wahlberg, Biologisk Institut.
Umiddelbart tænker man, at de fleste dyr må have forståelse for tid – hvorfor begynder hunden ellers at blive rastløs, når fodringstid nærmer sig? Og hvorfor kan et egern finde tilbage til det sted, hvor det måske flere uger før har gemt sit forråd?
Ifølge Sara er disse eksempler dog ikke et udtryk for en forståelse af tid. De er nærmere udtryk for, at dyr kan have nogle medfødte instinkter, der – uden om alle kognitive processer – styrer dyrets adfærd (ligesom egernet i dette eksempel eller når trækfugle ved, hvornår de skal afsted).
Det kan også være, at dyret ved såkaldt associativ læring kan lære, at der er en sammenhæng mellem en begivenhed og dens ejers adfærd (ligesom hunden i dette eksempel).
Kan en delfin huske fortiden?
For at undersøge dyrs eventuelle evne for dette har forskerne defineret nogle bestemte aspekter af mental tidsrejse, som skal undersøges hos alle de dyr, der deltager i undersøgelsen:
Kan dyr huske fortiden? Kan de bruge erhvervede erfaringer til at planlægge for fremtiden? Kan de holde rede på tiden? For at sikre, at der ikke er tale om associativ læring, bliver dyrene hver dag præsenteret for nye tidspunkter, nye steder og nye belønninger, som de skal arbejde med.
Eksempelvis er delfiner og marsvin i øjeblikket i gang med at få testet deres såkaldte ”episodic memory”, dvs. deres evne til huske hvad, hvor og hvornår fra en tidligere begivenhed:
Om morgenen bliver de præsenteret for to symboler, bag hvilke, der gemmer sig hhv. en fisk og et stykke gelatine. Begge er attraktive fødeemner for en delfin, men de vil hellere have fisken end gelatine-stykket.
Første skridt er at erfare, hvilken gevinst, der gemmer sig bag de to symboler. Dernæst lærer de, at depotet med fisk bliver fyldt sjældnere op end depotet med gelatine: Kun hver tredje time er der fisk, mens gelatine-depotet bliver fyldt op en gang i timen.
Når delfinerne har lært dette, bliver de præsenteret for de samme symboler et andet sted i deres akvarium på et andet tidspunkt. Her kan de vise, om de har lært, at det ikke kan betale sig at komme tilbage til symbolet for fisk, før der er gået tre timer – men at det godt kan betale sig at komme tilbage til symbolet for gelatine allerede efter en time.
Hvor kort en lyd kan man opfange?
En anden test går ud på at bede delfinerne svare på, hvordan de opfatter lyds varighed. Det gør Sara Ortiz og hendes kolleger ved først at lære delfinerne forskellen på to symboler, der betyder hhv. ”samme” og ”forskellig”, så delfinerne kan svare ”samme” eller ”forskellig”, når de bliver præsenteret for eksempelvis lyde.
- Vi er interesseret i, om de forstår, at én lyd varer længere end en anden og altså er ”forskellig”. Vi vil også gerne vide, hvor kort en lyd, de kan opfatte, forklarer hun.
Dyr som delfiner, andre tandhvaler og flagermus opererer med ekstremt korte lyde, når de jager og fanger byttedyr vha. ekkolokalisation.
- Det tager dem kun millisekunder at lokalisere og fange et bytte, så det er interessant, om de opfatter millisekunder anderledes end for eksempel mennesker. Det er jo en tidsskala, som vi mennesker slet ikke opererer på, siger hun.
SDU’s delfin-studier foregår i Loro Park på Tenerife og omfatter otte delfiner, der alle er trænede til at arbejde med forskere. Marsvin-studierne foregår på Fjord&Bælt i Kerteminde.
Kontakter
Dansktalende:
Lektor og forskningsleder Magnus Wahlberg, Biologisk Institut. Særlig interesse i marine pattedyr og fugle. mail: Magnus@biology.sdu.dk. tlf 2216 3950.
Engelsktalende:
Sara Torres Ortiz, biolog med interesse for dyrs kognition, for eksempel hvordan de tænker, løser problemer og kommunikerer. Hun er postdoc på Biologisk Institut. Mail: sara.torresortiz@gmail.com
Billeder
Information om Syddansk Universitet
Følg pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Forskningsprojekt gør det nemmere at genbruge træ28.8.2024 08:55:41 CEST | Pressemeddelelse
Byggebranchen skal genbruge mange flere materialer, men hvordan ved man, hvor meget de gamle materialer kan holde til, og hvem stiller garantien? I samarbejde med en række private partnere arbejder forskere på Syddansk Universitet på at finde en løsning.
Genetikprofessor ved Sygehus Lillebælt23.8.2024 07:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Cand.scient., ph.d. Klaus Brusgaard er blevet udnævnt til professor og forskningsleder ved Institut for Regional Sundhedsforskning, Syddansk Universitet, Forskningsenheden for Klinisk Genetik, Sygehus Lillebælt, Vejle.
SDU-forskere samarbejder om at forbedre kvinders knoglesundhed22.8.2024 10:06:48 CEST | Pressemeddelelse
Er medicin eller fysisk træning bedst til at holde knoglerne stærke – eller måske en kombination? Dette spørgsmål vil blive undersøgt hos 45-60-årige kvinder i et nyt projekt støttet af Novo Nordisk Fonden.
Udsigt til 20 nye studiepladser på medicinuddannelsen i Esbjerg21.8.2024 10:11:13 CEST | Pressemeddelelse
Som et led i det nye landdistriktsudspil ønsker regeringen at tildele Syddansk Universitet, SDU, yderligere 20 studiepladser på kandidatuddannelsen i medicin. Det vil betyde, at der fremadrettet forventes at blive uddannet 50 nye læger om året på medicinuddannelsen i Esbjerg i stedet for 30. Udvidelsen er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at styrke det nære sundhedsvæsen og sikre en bedre geografisk fordeling af læger i hele landet.
5G-teknologi kan hjælpe med at integrere droner i luftrummet19.8.2024 09:15:22 CEST | Pressemeddelelse
Hvis droneteknologien for alvor skal have luft under vingerne, kræver det, at dronerne integreres i luftrummet og kan flyve side om side med bemandet luftfart. I forskningsprojektet GENIUS har forskere fra SDU sammen med DTU, Klimadatastyrelsen og en lang række private virksomheder vist, hvordan 5G-netværk kan være en del af løsningen.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum