Opsving har fået flere udsatte kontanthjælpsmodtagere i job
![](/data/images/00353/758eee33-649e-402a-af66-f34f06c59fbb-w_720.jpg)
MARGINALISEREDE PÅ ARBEJDSMARKEDET
Siden maj 2021 er cirka 1,5 procent af de kontanthjælpsmodtagere, som ikke bliver erklæret hverken job- eller åbenlyst uddannelsesparate, kommet i job hver måned. Det svarer til, at cirka 1.300 personer kommer i beskæftigelse hver måneden.
Det er flere end i tiden før coronakrisen i 2020, hvor omkring 1 procent kom i job hver måned. Fra 2008 til 2016 var det under 1 procent fra gruppen, der kom i job.
Det viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd på baggrund af data fra Beskæftigelsesministeriets DREAM-register.
”Der har været rift om arbejdskraften den seneste periode, og det har givet flere jobåbninger til personer på kanten af arbejdsmarkedet. Det gælder særligt de jobparate kontanthjælpsmodtagere, men nu ser vi også en positiv udvikling hos de kontanthjælpsmodtagere, der har andre udfordringer end kun ledighed,” siger Emilie Agner Damm, der er chefanalytiker i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Opsvinget gælder også de jobparate kontanthjælpsmodtagere, hvor cirka 8 procent er kommet i job hver måned det seneste år. Det er markant flere end perioden før corona, hvor tallet var på omkring 6 procent.
Hovedkonklusioner:
- Antallet af kontanthjælpsmodtagere var i marts 2022 faldet til cirka 86.000, når der korrigeres for sæsonmæssige udsving. Der var således færre kontanthjælpsmodtagere end i tiden op mod finanskrisen. I de efterfølgende måneder steg antallet af kontanthjælpsmodtagere til cirka 90.000 hen over sommeren. Denne stigning skyldes især nytilkomne ukrainske flygtninge.
- Blandt de jobparate kontanthjælpsmodtagere er cirka 8 procent kommet i job hver måned gennem det seneste år. Det er markant flere end i perioden før corona i 2020, hvor omkring cirka 6 procent kom i job hver måned.
- Blandt kontanthjælpsmodtagere, som har andre problemer udover ledighed, er der også en større andel, som kommer i job. Mere end 1,5 procent er kommet i job hver måned de seneste 12 måneder. Det er markant flere end i tiden før corona i 2020, hvor omkring 1 procent kom i job hver måned.
- Dette er en rigtig positiv udvikling, som viser, at en vis mangel på arbejdskraft er sundt for økonomien, fordi det er med til at give flere jobåbninger til personer på kanten af arbejdsmarkedet.
Kontakter
Emilie Agner DammChefanalytiker
Tlf:27 35 85 95ead@ae.dkMette Skov MyrupKommunikationskonsulent
Tlf:42 67 76 57my@ae.dkBilleder
Links
Information om AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
![AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd](/data/images/00861/df662fba-7db4-4cef-b01b-a619ffe67885-w_300_h_250.png)
Reventlowsgade 14, 1. sal
1651 København V
3355 7710https://www.ae.dk/
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut, der arbejder for at fremme den sociale retfærdighed i Danmark. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsideer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum