![Hus Forbi](/data/images/00326/2f8373e7-2a33-4eff-a07d-9084117b33bc-w_300_h_100.png)
Svigt og overgreb i fortidens åndssvageforsorg
![](/data/images/00640/758a5e42-c6b3-4dce-8f07-6ff41ac20364-w_720.jpg)
Først fik Godhavnsdrengene og andre børnehjemsbørn en undskyldning af statsminister Mette Frederiksen og siden en erstatning. For nylig fik de såkaldte eksperimentbørn fra Grønland en undskyldning og en erstatning. Spørgsmålet er, om statsministeren for tredje gang skal ud at sige 'undskyld' til en gruppe mennesker, som i en ikke så fjern fortid har været udsat for svigt og overgreb fra den danske stat.
En kommission under Social- og Ældreministeriet har afleveret en 476 sider lang rapport om den såkaldte særforsorg i årene 1933 til 1980. Rapporten omhandler blinde og svagtseende, døve og hørehæmmede, epileptikere, talelidende og vanføre med fysiske funktionsnedsættelser. Men især udredningen om åndssvageforsorgen er rædselsvækkende læsning om vold, seksuelle overgreb, tvang, sterilisation og fejlanbringelser.
Nogle afdelinger udviklede ligefrem en ’voldsaccepterende kultur’, som det hedder i rapporten. Ofte fik nyansatte et chok over forholdene, og i rapporten nævnes et tilfælde af tvang fra Vodskov Åndssvageanstalt, hvor der var celler til uregerlige patienter. En tidligere plejer husker:
'Her kunne der ligge to mand i hvert af de spartansk indrettede rum. De lå på en madras på gulvet.’
'Der var en lille smule lys oppe fra et vindue, men man kunne ikke se ud. Der stod en potte i hver celle til både stort og småt. Der var ingen blade, der var ingen aviser, ikke en radio, intet var der. De kom heller ikke ud og fik frisk luft. Når de havde ligget der i 14 dage, så var det ligesom at de dinglede, og så blev de sommetider desperate, og så lå de der og hamrede med fødderne på døren, og lyden bredte sig jo i hele afdelingen. Så gik Høgen (en medarbejder, red.) ind i cellen, og der lød et brøl. Man kan godt slå folk, uden at man kan se det.’
Historieprofessor Poul Duedahl fra Aalborg Universitet er medforfatter til rapporten, og han nævner overbelægning og konstant underbemanding blandt de væsentligste årsager til de mange svigt og overgreb.
- Hvis der kun var en eller to ansatte på en afdeling for de dårligst fungerende udviklingshæmmede, kunne fastspænding være den eneste måde at holde ro på, siger han til Hus Forbi.
Andre årsager var manglende statsligt tilsyn med de enkelte institutioner, hvor overlægen styrede det hele og i givet fald lod overgreb ’glide under radaren’.
- Ideelt burde vi have undersøgt samtlige 20.000 patienter i perioden under åndssvageforsorgen. Det har vi ikke kunnet, så der er givetvis et kæmpe mørketal. Generelt er der foregået en masse, som vi med vores menneskesyn i dag ville tage afstand fra. Multihandicappede, som bare lå fastspændt i en seng uden at kunne kommunikere, vil jeg tro har oplevet dét, som vi i dag ville kalde overgreb, siger Poul Duedahl.
Han nævner også de tvangssteriliserede kvinder fra isolationsanstalten på Sprogø og de såkaldte rokkemænd
- De havde ikke andre udfordringer end at sidde hele dagen og rokke frem og tilbage. Eller masturbere, som man forsøgte at begrænse ved af fiksere, medicinere eller kastrere dem for at fratage dem seksualdriften.
Poul Duedahl understreger, at selvom kommissionen har fundet mange eksempler på overgreb, fandt de ikke sted overalt og til alle tider.
Rapporten er givet videre til Folketinget, og det er herfra en politisk beslutning, om de nulevende ofre for overgrebene skal have en undskyldning.
Du kan læse om rapporten i maj-udgaven af Hus Forbi, som er på gaden nu. Her kan du også møde et af de seks nulevende eksperimentbørn fra Grønland, Stine Heinesen, som blev revet bort fra sin familie som fem-årig og aldrig så sine forældre igen.
Nøgleord
Kontakter
Poul Struve Nielsen
Tlf:5240 9079poul@husforb.dkBilleder
Information om Hus Forbi
Hus Forbi udkom første gang i august 1996. Anledningen var FN’s internationale fattigdomsår, og at København var europæisk kulturby ’96.
Hus Forbi tjener et dobbelt formål:
- At være med til at skabe debat og dialog om og med hjemløse og socialt udstødte, som typisk ikke kommer til orde i medierne.Hus Forbi er med andre ord deres talerør og skal sætte deres holdninger, behov og ønsker på dagsordenen over for politikere, myndigheder og resten af danskerne i al almindelighed.
- At give de hjemløse sælgere mulighed for at tjene deres egne penge og have noget at stå op til. For mange er det at sælge Hus Forbi et værdigt alternativ til tiggeri eller kriminalitet, fordi de her tjener penge på lovlig vis ved at sælge et produkt – avisen – som de kan stå inde for.
Følg pressemeddelelser fra Hus Forbi
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Hus Forbi
Fattigrøvenes grundlovstale5.6.2023 15:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Vi har brug for et system, der ikke parkerer folk, der er for syge til at arbejde, på kontanthjælp i flere år. Vi har brug for adgang til vores egne penge. Vi har brug for et hjem, vi kan betale, sagde Hus Forbis formand, Simon Nielsen, på Minoriteternes Grundslovsdag på Christiania.
Hus Forbi bliver OGSÅ digital5.3.2023 13:59:00 CET | Pressemeddelelse
Køberne af Hus Forbi kan nu vælge, om de vil have avisen på papir, eller om de hellere vil læse den på deres telefon, tablet eller computer. Hus Forbi lancerer samtidig en konkurrence, hvor der både er præmier til køber og sælger.
Hus Forbi stiger til 50 kroner1.2.2023 06:01:00 CET | Pressemeddelelse
Inflation og faldende salg har fået bestyrelsen til at hæve prisen. Sælgernes indtægt stiger også.
Hjørring Kommune lukker social café1.12.2022 11:11:50 CET | Pressemeddelelse
Kommunen fjerner tilskud til værested, som er den eneste Hus Forbi-distributør nord for Limfjorden. I mange kommuner er væresteder og varmestuer ramt af besparelser.
Folketingsvalg kan aflyse reform1.9.2022 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Med udsigten til et efterårsvalg kan kontanthjælpsreformen falde til jorden. Alternativet opfordrer De Radikale til at vente med at vælte regeringen, så aftalen kan nå at blive gennemført.