Myggeart opdaget i 40 millioner år gammelt rav er en sjælden perle
En Vestjysk ravsamler fandt i 1960’erne et unikt myggefossil uden at vide det. Nu har forskere fra Københavns Universitet undersøgt det ca. 40 millioner år gamle rav, som indeholder det første fossil af en rovsvampemyg som tilhører en sjælden slægt. Forskningen bidrager med ny viden om myggeartens udbredelse og fortidens biodiversitet.
![Arten Robsonomyia Henningseni tilhører myggefamilien Keroplatidae. I de fleste slægter i denne myggefamilie er larverne kødædende og bruger et klæbrigt spind dækket med sur væske til at fange og dræbe små hvirvelløse dyr. Foto: Alicja Pełczyńnska og Lars Vilhelmsen](/data/images/public/13561218/14009358/86b9d7d6-1427-401f-a751-1c2f3afebdc4-w_720.jpg)
Synes du der har været mange myg denne sommer? Så skal du være glad for, at du ikke levede for 40 millioner år siden. Dengang var klimaet i Europa nemlig varmere og mere fugtigt, og det gav gunstige forhold for blandt andet myg.
En af de myg blev dengang fanget i en klump harpiks, og det har givet forskere fra Statens Naturhistoriske Museum muligheden for at føje en ny forhistorisk myggeart til familien af insekter. Forskerne har nemlig fundet det første fossil af en sjælden myggeart, som har fået navnet Robsonomyia henningseni, i en klump baltisk rav, og som ikke før har været undersøgt.
Ravklumpen har ligget gemt i museets 70.000 stykker store ravsamling, indtil den for nylig blev fundet frem fra gemmerne og underkastet en grundig undersøgelse. Her var et polsk hold af insektspecialister i stand til at identificere myggen indeni som en uddød art i en sjælden slægt af rovsvampemyg. En myggeslægt, der kun har nulevende arter i Hokkaido, Japan og i Californien, Nordamerika.
”Det er første gang nogen finder et fossil med myg fra den her slægt, som vi ellers kun troede levede i Japan og Nordamerika. Fundet viser at denne type af myg altså også var udbredt i Europa i tidligere tiders klima og det giver os ny viden om, hvordan myggen har spredt sig på Jorden,” forklarer Alicja Pełczyńnska, Ph.D.-studerende ved Łódź Universitet og Københavns Universitet, som har udført beskrivelsen af myggen.
Forskerne mener, at den nye myg er et slags ”missing link”, der binder to sjældne nulevende slægtninge, der kun findes i henholdsvis Japan og USA, sammen. Afstanden over landjord har ellers har været et mysterium for forskerne, men det nye fossil viser at vejen kan have gået over Europa.
”Indtil nu har vi haft en underlig fordeling af den her myggeslægt med mange tusinde kilometer imellem. Derfor giver det mening at vi nu finder den i Europa, som ligger cirka midt imellem Japan og Nordamerika,” siger Alicja Pełczyńnska.
Opkaldt efter ravsamler Henningsen
For at blive klogere på myggen indkapslet i rav, startede forskerne med at pudse ravklumpen helt blank og gennemsigtig, da den var sløret og svær at se igennem efter de mange år i havet.
Herefter kunne de ved hjælp af et avanceret kamera og et spektrometer, som bruges til at lave et kemisk fingeraftryk af ravet, bekræfte det som baltisk rav, undersøge fossilet og artsbestemme insektet. Og den del af processen foregår ved at nærstudere hannernes kønsdele, som oftest har forskellige særpræg.
”Insekter parrer sig ende mod ende og det stiller visse krav til deres kønsorganer. Hannen har derfor vedhæng eller tænger ved siden af den egentlige penis, som den bruger til at holde hunnen fast under parring. Det er bl.a. formen på de her tænger, vi har brugt til at identificere den med,” forklarer Lars Vilhelmsen, lektor og kurator ved Statens Naturhistoriske Museum.
På baggrund af analysen vurderer forskerne at myggen for 35-40 millioner år siden er fløjet rundt i enorme fyrretræsskove i det område, vi i dag kalder Skandinavien. Her er myggen blevet fanget i en klump harpiks på et træ, som floder, havstrømme og gletsjere i den sidste istid senere har ført med sig hele vejen til Vesterhavet.
”Her fandt en Vestjysk ravsamler ved navn C.V. Henningsen ravklumpen tilbage i 1960’erne. Han solgte den til Statens Naturhistoriske Museum sammen med resten af hans samling. Da myggearten ikke er beskrevet før, har vi opkaldt den efter ham, og den hedder derfor Robsonomyia henningseni,” siger Lars Vilhelmsen.
Ingen DNA som i Jurassic Park
For forskere er rav en fantastisk naturlig tidskapsel, der med sin beskyttende laminering bevarer insekter og planterester fra fortiden og gør os klogere på, hvordan Jorden så ud helt op til 230 millioner år tilbage i tiden. Men forsøger man at befri insekterne fra ravet, så forsvinder de.
Derfor er der ifølge Lars Vilhelmsen heller ikke noget blod eller DNA fra fortidens dyr der kan suges ud af myggen, så vi igen kan bringe dem til live, som det bliver gjort i Jurassic Park-filmene.
”Stort set alt det organiske materiale i myggen er for længst blevet nedbrudt, så det er kun en hul skal. Prøver man på at fjerne den fra ravet smuldrer den bare. Derfor er det bedste, vi kan gøre at studere den inde i ravet. Insekter fanget i rav kan studeres næsten lige så præcist, som deres nulevende slægtninge ved hjælp af mikroCT-scanninger,” forklarer Lars Vilhelmsen.
Det nye fund af myggefossilet giver forskerne ny viden om, hvordan myg generelt har spredt sig over hele Jorden og bidrager med en ny brik til det store billede af fortidens biodiversitet.
Læs studiet af myggen og se flere billeder i forskningsartiklen
Fakta om myggeslægten:
- Arten Robsonomyia henningseni tilhører myggefamilien Keroplatidae.
- I de fleste slægter i denne myggefamilie er larverne kødædende og bruger et klæbrigt spind dækket med sur væske til at fange og dræbe små hvirvelløse dyr.
- Derudover bruger nogle af dem bioluminescens som lokkemiddel for insekter der tiltrækkes af lys. Det mest berømte eksempel på dette er the New Zealand Glowworm, keroplatidelarver der sidder i en hule og laver en kunstig ’nattehimmel’ - se Arachnocampa luminosa - Wikipedia.
- I nogle slægter er der observeret ådselæderi, kannibalisme og endda tarmparasitisme.
- De voksne insekters kost i de fleste slægter er stadig ukendt, selvom man har observeret, at nogle af dem lever af blomsternektar. Voksne insekter spiser typisk ikke særlig meget da de ikke har brug for proteiner til at vokse, kun hurtige kulhydrater til at flyve på, her er den sukkerholdige nektar ideel.
Kontakter
Lars Vilhelmsen
Professor og kurator for ravsamlingen
Statens Naturhistoriske Museum
Københavns Universitet
lbvilhelmsen@snm.ku.dk
(+45) 35 32 11 10
Alicja Pełczyńnska
Ph.D.-studerende ved Łódź Universitet og Københavns Universitet
alicja.pelczynska@edu.uni.lodz.pl
Billeder
Følg pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Fungus gnat entombed in a 40-million-year-old piece of amber is a rare gem30.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
A Danish amber collector’s find upon a wild North Sea shore in the 1960’s has proved to be of great and surprising significance. After having thoroughly examining the roughly 40-million-year-old piece of amber, University of Copenhagen researchers have discovered it to contain the first fossil of a predatory fungus gnat belonging to a rare genus. The research contributes new knowledge about the distribution of the gnat species and about biodiversity across space and time.
Næsten erklæret uddød: Yderst sjælden bi genopdaget efter 50 år26.8.2024 07:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Et forskerhold fra Københavns Universitet har genopdaget den udryddelsestruede overdrevsvejbi i Jægerspris på Nordsjælland. Bien er sidst set i Danmark i 1973 og ville om få år være erklæret nationalt uddød. Fundet peger på, at græssende kvæg og heste hele året rundt gavner de vilde bier.
Historisk stor bevilling skal give Danmark verdens bedste naturvidenskabelige undervisere22.8.2024 07:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Med forskning i international topklasse og 125 millioner kroner i ryggen fra Novo Nordisk Fonden skal Københavns Universitet sammen med Aarhus og Syddansk Universitet gøre os klogere på, hvordan man leverer den bedste naturvidenskabelige undervisning på universiteterne. Satsningen er den største enkeltstående satsning på globalt plan og bringer Danmark i front på et historisk underprioriteret område.
Widespread practice among athletes harms both performance and health15.7.2024 10:27:00 CEST | Press release
Drastically cutting back on caloric intake to lose weight ahead of competition is commonplace among athletes. However, this type of 'dieting' doesn’t just diminish performances, it can also compromise their immune systems. These are the findings of a new study from the University of Copenhagen.
Udbredt praksis blandt sportsfolk skader både deres præstation og sundhed15.7.2024 07:32:00 CEST | Pressemeddelelse
Det er en populær praksis blandt elitesportsfolk at skære drastisk ned på kalorieindtaget for at tabe sig op til konkurrencer. Men ikke alene får ’slankekuren’ dem til at præstere dårligere, det skader også deres immunsystem. Det konkluderer et nyt studie fra Københavns Universitet.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum