Én procent af danskerne står til at tage 8 ud af 10 kroner fra lempet aktieskat
Lavere aktieskat vil forgylde de allerrigeste danskere, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Samtidig står de rigeste i dag til at skulle betale mere i skat som følge af den nye top-topskat. Men hvis aktie-topskatten sænkes bliver den rigeste promille i stedet de største vindere af SVM-regeringens samlede skattepolitik. De fattigste 90 procent af danskerne vil blot få 3,5 procent af den samlede gevinst.
![](/data/images/public/13560159/13783113/287e29d9-6350-4962-9678-102eb7e88783-w_720.png)
SKAT
Det vil forgylde de absolut rigeste, hvis regeringen sænker topskattesatsen på aktier. Og gevinsten vil overgå deres gennemsnitlige top-topskattebetaling.
Det viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) på baggrund af data fra Finansministeriet og Skatteministeriet.
Blandt andet Dansk Erhverv, Dansk Industri og Finans Danmark har foreslået at sænke aktie-topskatten fra 42 procent til 40 procent. Moderaterne siger til Børsen (tirsdag den 20. februar), at regeringspartiet også ønsker at sænke aktie-topskatten.
Lavere aktie-topskat forgylder de allerrigeste danskere
AE’s analyse viser, at 81 procent af skattelempelsen vil gå til den rigeste procent af danskerne, hvis aktie-topskatten sænkes fra 42 til 40 procent.
Den gennemsnitlige gevinst ved den lavere aktie-topskat beløber sig til lidt mere end 19.000 kroner for den rigeste procent af danskerne.
Til sammenligning vinder den rigeste tiendedel af danskerne i gennemsnit knap 2.300 kroner. Samlet svarer deres andel til 96,5 procent af udgiften.
De resterende 90 procent af danskerne kan se frem til en gennemsnitlig skattelempelse på mellem 0 og 50 kroner. Samlet svarer deres andel til 3,5 procent af udgiften til skattelempelsen.
"Hvis regeringen sænker aktie-topskatten, vil det næsten kun komme de absolut rigeste danskere til gode," siger Gustav Elias Dahl, senioranalytiker i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
De rigeste vil vinde mere, end de taber på top-topskatten
I december indgik regeringen aftale om en skattereform med et bredt flertal af Folketingets partier. Et af tiltagende er en ny top-topskat på yderligere 5 procent for indkomster over 2,5 millioner kroner.
Med top-topskatten står den rigeste procent af danskerne til at skulle betale gennemsnitligt 12.700 kroner mere i skat. Den rigeste promille skal tilsvarende betale 83.300 kr. ekstra i gennemsnit.
Men i den nye analyse har AE lavet en beregning af den samlede skattereform inklusive en sænkelse af aktie-topskatten fra 42 til 40 procent.
Analysen viser, at den rigeste promille af danskerne får en gennemsnitlig nettogevinst på 28.100 kroner, på trods af top-topskatten. Danskerne i den rigeste promille vil dermed blive de største vindere af SVM-regeringens samlede skattepolitik.
Den rigeste procent får en nettogevinst på 6.300 kroner på trods af top-topskatten.
Til sammenligning står 90 procent af danskerne til en skattelempelse på mellem 300 kroner og 4.600 kroner med regeringens samlede skattepolitik inklusive en sænkelse af aktie-topskatten.
”En sænkelse af aktie-topskatten vil vende op og ned på skattereformen og udviske formålet med top-topskatten, der skulle medfinansiere skattelempelser til almindelige danskere,” siger Gustav Elias Dahl.
Fakta om aktieskat
Aktieskatten på udbytter og afkast fra aktier og visse investeringsforeninger er i dag inddelt i to satser.
Aktieindkomst op til en årlig grænse på 61.000 kroner (per 2024) beskattes med 27 procent.
Udbytter og afkast, der ligger ud over 61.000 kroner, beskattes med en aktie-topskat på 42 procent.
Investeringer i aktier på en aktiesparekonto eller med pensionsmidler beskattes særskilt med andre regler.
Analysens hovedkonklusioner
- 97 ud af 100 kroner vil gå til den rigeste tiendedel af danskerne, hvis aktie-topskatten sænkes fra 42 procent til 40 procent.
- Den rigeste procent af danskere vil få størstedelen af gevinsten (81 procent). De vil i gennemsnit få en årlig skattelempelse på 19.000 kroner.
- Den rigeste promille vil gå fra at være de største tabere til at være de største vindere af SVM-regeringens skattepolitik, hvis aktie-topskatten lempes med 2 procentpoint.
81 procent af gevinsten fra lavere aktie-topskat går til den rigeste procent
Tabellen viser, hvordan gevinsten fra sænkelse af aktie-topskatten fra 42 til 40 procent vil fordele sig på indkomstdeciler og den rigeste procent af danskerne. Derudover viser tabellen den gennemsnitlige årlige skattelempelse i kroner.
Indkomstgruppe |
Andel af provenu |
Kroner per person |
Fattigste 10 pct. |
0 pct. |
0 kr. |
2. decil |
0 pct. |
0 kr. |
3. decil |
0 pct. |
0 kr. |
4. decil |
0,1 pct. |
0 kr. |
5. decil |
0,2 pct. |
0 kr. |
6. decil |
0,2 pct. |
0 kr. |
7. decil |
0,4 pct. |
10 kr. |
8. decil |
0,8 pct. |
20 kr. |
9. decil |
1,9 pct. |
50 kr. |
Rigeste 10 pct. |
96,5 pct. |
2.280 kr. |
Rigeste 1 pct. |
81,1 pct. |
19.020 kr. |
Kilde: AE's skattemodel på baggrund af Lovmodellens datagrundlag
Så meget vinder forskellige indkomstgrupper på SVM-regeringens samlede skatteplan, hvis den sænker aktie-topskatten fra 42 til 40 procent
Tabellen viser den gennemsnitlige ændring af den disponible indkomst i kroner i SVM-regeringens skatteplan med og uden en lempelse af aktie-topskatten med to procentpoint.
Indkomstgruppe |
SVM’s skatteplan uden lempelse af aktie-topskatten |
SVM’s skatteplan inklusive lempelse af aktie-topskatten |
10 procent fattigste |
300 kr. |
300 kr. |
2. decil |
800 kr. |
800 kr. |
3. decil |
900 kr. |
900 kr. |
4. decil |
1.300 kr. |
1.300 kr. |
5. decil |
1.600 kr. |
1.600 kr. |
6. decil |
2.000 kr. |
2.000 kr. |
7. decil |
2.500 kr. |
2.500 kr. |
8. decil |
3.200 kr. |
3.200 kr. |
9. decil |
4.500 kr. |
4.600 kr. |
10 procent rigeste |
5.000 kr. |
7.200 kr. |
Næstrigeste ni pct. |
6.900 kr. |
7.300 kr. |
Den rigeste procent |
-12.700 kr. |
6.300 kr. |
Den rigeste promille |
-83.300 kr. |
28.100 kr. |
Alle |
2.200 kr. |
2.400 kr. |
Kilde: AE's skattemodel på baggrund af Lovmodellens datagrundlag
Kontakter
Gustav Elias DahlAnalytiker
Tlf:42 49 30 37gd@ae.dkJesper KirkbakKommunikationschef
Tlf:50 73 71 34jk@ae.dkLinks
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE)
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsidéer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum