Nu afslører analyse: Coronanedlukninger ramte fagligt svage elever hårdt
Markant stigning i folkeskoleelever, der ikke bestod dansk og matematik sidste sommer, skete især blandt elever med de laveste faglige forudsætninger og blandt elever, der er vokset op i mindre ressourcestærke hjem. Det viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Fraværet af en stærk skoletilknytning har ramt socialt skæv.
![](/data/images/public/13560159/13782183/5b03fb6e-8ffb-43d4-8e4b-774518054c54-w_720.png)
GRUNDSKOLE
Det går hårdt ud over elever, der i forvejen har lav faglighed, og elever, der vokser op i arbejderklassen og med forældre uden for arbejdsmarkedet, når folkeskolen lukker.
Det viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) på baggrund af registerdata fra Danmarks Statistik.
”Da børnene blev sendt hjem under corona, mistede de den tætte kontakt til lærerne og klasseværelset og var overladt til hjemmeundervisning. I virkeligheden viser vores analyse, hvor vigtigt det er med en stærk folkeskole,” siger Emilie Damm Klarskov, analysechef i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
”Det er meget tydeligt, at børn fra mindre ressourcestærke hjem bliver hårdt ramt på fagligheden, når de ikke kan komme i skole. Børn fra ressourcestærke hjem klarer sig bedre,” siger Emilie Damm Klarskov.
Afgangsprøverne i 2023 er de første reelle eksamener efter coronaårene. Der var en markant stigning af folkeskoleelever, der i sommeren 2023 ikke bestod dansk og matematik ved 9.-klassesafgangsprøverne.
AE’s analyse viser, at stigningen var størst blandt elever med de laveste faglige forudsætninger og blandt elever, der er vokset op i arbejderklassen eller med forældre uden for arbejdsmarkedet.
Flere fagligt svage elever opnåede ikke 02 i dansk og matematik
Analysen opdeler afgangseleverne i tre lige store grupper ud fra deres placering i den nationale test, som de tog fem år tidligere, i 4. klasse.
I 2023 opnåede 19,3 procent af den fagligt svageste gruppe ikke mindst 02 i dansk og matematik ved afgangsprøverne.
Til sammenligning var tallet 14,4 procent for kontrolgruppen. Kontrolgruppen består af afgangseleverne i årene 2016-2019.
Coronanedlukningerne gav med andre ord en stigning på 4,9 procent af fagligt svage elever, der ikke opnåede mindst 02 i dansk og matematik.
”Allerede før corona var der store forskelle på resultaterne ved afgangsprøverne, men som en lup har coronaen tydeliggjort, hvor vigtig en stærk folkeskole er for de fagligt svageste elever,” siger Emilie Damm Klarskov.
Blandt elever fra arbejderklassen er stigningen på 5,1 procentpoint, og blandt elever med forældre uden for arbejdsmarkedet er stigningen på 4,5 procentpoint.
Risiko for efterslæb kræver hurtig politisk handling
Analysen viser også, at flere har lav faglig trivsel sammenlignet med før coronakrisen, hvilket også har betydning for de faglige resultater.
”Vi er bekymrede for, hvordan den videre færd bliver for den enkelte elev i coronaårgangene. En god afgangsprøve er faktisk en vigtigere indikator for, hvor godt man klarer sig i uddannelsessystemet sidenhen, end man måske lige skulle tro,” siger Emilie Damm Klarskov.
I Finansloven for 2024 lægger regeringen op til at afsætte 500 millioner kroner til intensive læringsforløb i små hold for elever med udfordringer, så de klarer sig godt i folkeskolen og får bedre forudsætninger for at gennemføre en ungdomsuddannelse.
Men pengene er først fuldt indfaset i 2028.
”Corona har forværret situationen med udfordrede elever, og derfor bør regeringen fremrykke deres investering, så pengene kommer hurtigere ud at arbejde. Og så undrer det os, at man ikke har afsat 650 millioner kroner til indsatsen, som Reformkommissionen ellers har foreslået,” siger Emilie Damm Klarskov.
Regeringen forhandler i øjeblikket med folkeskolens forligskreds om et udspil på skoleområdet.
Analysens hovedkonklusioner
- Ved 9.-klassesafgangsprøverne i 2023 opnåede 11,4 pct. af eleverne i folkeskolen ikke 02 i dansk eller matematik. Fra 2016-2019 var det i gennemsnit 8,4 pct. af folkeskoleeleverne, der ikke bestod dansk eller matematik.
- Stigningen er størst blandt eleverne med de laveste faglige forudsætninger og blandt elever, der er vokset op i arbejderklassen eller med forældre uden for arbejdsmarkedet. Blandt elever med de laveste faglige forudsætninger er stigningen på 4,9 procentpoint i forhold til årene 2016-2019. Blandt elever fra arbejderklassen er stigningen på 5,1 procentpoint, og blandt elever med forældre uden for arbejdsmarkedet er stigningen på 4,5 procentpoint.
- Der er en sammenhæng mellem elever med lav trivsel – både generelt, fagligt og socialt – og elever, der ikke består dansk eller matematik. Andelen af elever med lav trivsel er steget markant i forbindelse med coronanedlukningerne. Det gælder også blandt elever i de mindre klasser.
- Fraværet af en stærk skoletilknytning under coronanedlukningerne har især påvirket de fagligt svageste børn negativt. Investeringer i tidlige indsatser er vigtige, så flere børn går ud af skolen med bedre faglige evner, men det faglige efterslæb risikerer at trække dybe spor ind i ungdomslivet, hvis vi ikke også investerer i de unge, der er gået ud af folkeskolen i de seneste år.
- Coronanedlukningerne har givet et indblik i, hvad der sker når folkeskolen og læreren ikke er der. Resultaterne indikerer, at folkeskolen i normale tider lykkes med at løfte det faglige niveau blandt elever, der kommer fra mindre ressourcestærke hjem, og dermed lykkes med at øge den sociale lighed.
Kontakter
Emilie Damm KlarskovAnalysechef
Tlf:27 35 85 95ead@ae.dkJesper KirkbakKommunikationschef
Tlf:50 73 71 34jk@ae.dkLinks
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut, der arbejder for at fremme den sociale retfærdighed i Danmark. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsideer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum