Landbrugets Økonomi 2023: Vejrlig modvind og høje renter præger årets indtjening
Danmarks landbrugssektors indkomst faldt kraftigt i 2023 til omkring 4 mia. kr. mod de rekordhøje cirka 15 mia. kr. i 2022, viser rapporten Landbrugets Økonomi 2023. De dårlige resultater er dog primært i planteavlslandbruget og blandt deltidslandmænd, mens den animalske produktion har haft et år med gunstige kår.
![Gummistøvler i vandpyt](/data/images/public/13561382/13764782/d4bed064-7427-4c26-ad80-21b784bedf35-w_720.png)
2023 kan enten blive husket som et godt eller skidt år, afhængig af hvilken landmand du spørger. Deltidslandmændene og planteavlerne vil nok mest bide mærke i den vejrlige modvind og de dårligere afgrødepriser med underskud som konsekvens.
Omvendt har den animalske produktion haft et udmærket år med gode priser samtidig med at foderpriserne er kommet ned. Derfor har den gennemsnitlige heltidslandmand også haft et rimeligt år, på trods af markant højere renteomkostninger.
For sektoren som helhed er 2023 dog stadig et halvdårligt år, hvor indkomsten efter finansielle poster falder ret kraftigt til et niveau omkring 4 mia. kr. i 2023 i forhold til rekordhøje ca. 15 mia. kr. i 2022.
”Det drastiske fald i indtægt kan tilskrives generelt højere omkostninger, dårlig høst og markant højere renteomkostninger. Niveauet for indkomst efter finansielle poster er ca. halvdelen af gennemsnittet for den foregående 10-års periode,” siger Jens-Martin Roikjer Bramsen.
Et år med høje renter
2023 har været præget af rentestigninger og generelt af markant højere renter, end der har været meget længe. Netop renteniveauet betyder meget for indtjeningen i landbruget, da det er et kapitaltungt erhverv med et lavt forhold mellem omsætning og kapitalbinding.
Dog har de senere års høje indtjening i landbruget medført, at landbruget er mindre gældsbelastet end det var under sidste finanskrise for 15 år siden. De mellemliggende år har været præget af lavt investeringsniveau og dermed også reduceret gældsbelastning.
”Lidt mere detaljeret viser årets analyse af udsigterne for landbrugets økonomiske situation, at nettorestindkomsten – altså resultat før forpagtnings- og finansieringsomkostninger – for den samlede landbrugssektor forventes at lande på 18. mia. kr. i 2023. Det er et fald på 6 mia. kr. sammenlignet med 2022,” siger Michael Friis Pedersen.
For 2024 ventes nettorestindkomsten at blive på godt 19 mia. kr., eller ca. 10 procent højere end gennemsnittet for de seneste 10 år, mens indkomst efter finansielle poster i 2024 lander på næsten samme niveau som 2023 med ca. 4 mia. kr.
”På den led kan man sige, at både 2023 og 2024 ventes at blive pæne år rent driftsmæssigt. Det er altså ikke øgede driftsomkostninger, men først og fremmest de øgede renteomkostninger, der halverer de økonomiske resultater i forhold til tidligere år,” uddyber Michael Friis Pedersen.
Lavt udbytte og dyr gødning
For planteavlere har høståret 2023 været et år med megen modgang. Hvor 2022 på alle måder var et heldigt år med både gode priser og særdeles gunstigt vejr, har 2023 været præcis det modsatte. Især dårligt vejr for vårsåede afgrøder resulterede i lave udbytter.
”Generelt kan man sige, at dyrt indkøbt gødning fra sidste år blev benyttet til afgrøder, der faldt i pris, hvilket kombineret med en ringe høst, selvsagt er dårligt for indtjeningen,” siger Jens-Martin Roikjer Bramsen.
Ser man på driftsresultaterne for de store bedrifter med minimum to helårsarbejdere, vurderes det, at driftsresultatet for de store planteavlsbrug før aflønning af brugerfamilien falder fra ca. 3,3 mio. kr. i 2022 til ca. -725 t.kr. i 2023. Heraf er den dårlige høst i 2023 beregnet til at betyde ca. -900 t.kr.
”Med en normal høst i 2024, men fortsat høje renteomkostninger, forventes driftsresultatet af stige til ca. 160 t.kr, hvilket dog langt fra er nok til at give en rimelig aflønning af arbejdsindsatsen og egenkapitalen. Men ud fra en likviditetsmæssig betragtning bør der dog være en god buffer fra jubelåret 2022,” siger Jens-Martin Roikjer Bramsen.
Bedre år for konventionel mælk end økologisk
For konventionelle mælkeproducenter forventes driftsresultatet før aflønning af brugerfamilien at falde fra 5,1 mio. kr. i 2022 til 1,7 mio. kr. i 2023, mens det for økologiske mælkeproducenter forventes at falde fra 3,5 mio. kr. i 2022 til 400 t.kr. i 2023. Niveauet for driftsresultatet er således over det ”normale” niveau for konventionelle mælkeproducenter, men markant under for de økologiske mælkeproducenter.
”For 2024 forventes mælkeproducenternes resultater at blive en smule bedre og de konventionelle mælkeproducenter kan forventes at få et resultat omkring 1,8 mio. kr. Selvom de økologiske mælkeproducenter kan forvente at få en større fremgang til ca. 700 t.kr. er det stadig en lavere indtjening end for de konventionelle mælkeproducenter,” siger Michael Friis Pedersen.
Stærkt år for svineproducenter
Svineproducenterne har til gengæld i gennemsnit haft et stærkt 2023. For de store svineproducenter forventes det at blive et år med høj indtjening med et driftsresultat i gennemsnit, før aflønning af brugerfamilien, på 3,3 mio. kr.
”Det forventes, at smågriseproducenter, som eksporterer smågrise, får et markant højere resultat end bedrifter med slagtegriseproduktion, da smågriseprisen har været usædvanligt høj i 2023. For 2024 forventes en lille nedgang i resultatet, men stadig på et højt niveau, så resultatet før aflønning af brugerfamilien forventes at blive omkring 2,3 mio. kroner,” siger Jakob Vesterlund Olsen.
Agro- og fødevareindustrien er stadig mærket af fødevarekrisen
Agro- og fødevareindustrien har i de seneste år på flere måder været påvirket af den nuværende fødevarekrise, som startede med begyndende prisstigninger på de fleste landbrugsvarer i midten af 2020, fortæller Henning Otte Hansen.
”På forsyningssiden har blandt andet grovvareselskaber oplevet markant stigende priser på korn- og proteinprodukter. Situationen vanskeliggøres af højere fragtrater og ustabile forsyninger. I forarbejdningssektoren har virksomheder i blandt andet brød-, mel- og bryggerisektoren varslet prisstigninger som følge af dyrere landbrugsråvarer i deres produktion. Desuden er hele sektoren påvirket af dyrere energi, generelt stigende inflation og mere usikre handelsrelationer,” siger han.
Store brancheforskelle i agro- og fødevareindustrien
Ser man på den danske agro- og fødevareindustri samlet, er både indtjening og produktion alligevel relativt stabil, og har været det gennem de senere år. Det skyldes, at der er store forskelle fra branche til branche og fra virksomhed til virksomhed på, hvordan fødevarekrisen har påvirket dem.
”I mejerisektoren er der for eksempel generelt stigende omsætning som resultat af især gode markedsforhold og høje globale priser. I grovvaresektoren har nogle firmaer opnået rekordstor omsætning i 2023. På den anden side har blandt andet brød- mel og kagesektoren været udfordret af kraftigt stigende råvare- og energipriser, mens fjerkræsektoren fortsætter med store underskud, blandt andet grundet den høje inflation, Ukraine-krigen og faldende efterspørgsel,” siger Henning Otte Hansen.
Landbruget i venteposition
Landbrugets Økonomi har i mange år omtalt både den politiske usikkerhed og den beherskede investeringslyst for landbruget i perspektiveringen. Det samme gælder i år. Problematikken er stadig relevant, og usikkerheden i forhold til kvælstof- og klimaregulering, er betydelig.
Derfor er dansk landbrug fortsat i en form for venteposition. Det afgørende for investeringslysten bliver, om den fremtidige danske regulering – i sammenligning med forventningen til andre landes regulering – levner plads til en profitabel produktion i Danmark.
Nøgleord
Kontakter
Michael Friis PedersenSeniorrådgiverInstitut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Tlf:35336675mfp@ifro.ku.dkOm Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi (IFRO) er et samfundsvidenskabeligt, anvendelsesorienteret institut på Københavns Universitet med fokus på at bidrage til løsning af globale problemstillinger inden forforskningstemaerne: brugen af og beskyttelsen af miljø og naturressourcer, landbrug, skovbrug, fiskeri, fødevarer, forbrugeradfærd og udvikling.
Følg pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Nyt projekt skal undersøge værdien af nye skove i Danmark26.6.2024 05:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Danmark skal rejse 250.000 hektar ny skov over de næste 20 år for at fremme klimaindsatsen, biodiversiteten, vandmiljøet og de rekreative værdier. Et nyt projekt finansieret af Villum Fonden vil analysere de samfundsøkonomiske værdier af at etablere ny skov forskellige steder i landet.
Naturen trækker jægerne ud og jagtlejen op11.9.2023 08:41:36 CEST | Pressemeddelelse
Muligheden for at skyde vildt er hverken det, som primært driver jægerne ud eller jagtlejeprisen op. De største faktorer er derimod forbundet med friluftsliv, kammeratskab og beliggenhed, viser en ny rapport fra Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi.
PRESSEINVITATION: SYMPOSIUM OM VÆRDIER OG VÆRDISÆTNING AF BIODIVERSITET26.5.2023 10:34:31 CEST | Presseinvitation
Hvis vi skal rette op på den globale biodiversitetskrise, kræver det en gennemgribende forandring på tværs af sektorer, hvor værdien af natur og biodiversitet opgøres og inddrages i de politiske beslutningsprocesser. Værdien af biodiversitet er omdrejningspunktet for et symposium d. 16. juni 2023, der afholdes af IPBES i Danmark på Københavns Universitet med deltagelse af førende forskere og eksperter fra både ind- og udland.
Silvia Rivera Cusicanqui, Bolivian scholar and activist, receives the 2023 Ester Boserup Prize24.4.2023 13:15:54 CEST | Press invitation
In recognition of her outstanding and dedicated work towards social justice, Professor Emeritus Silvia Rivera Cusicanqui is the recipient of the Ester Boserup Prize in 2023.
Hvordan sikrer landbrugsandelsselskaberne diversitet i bestyrelserne, når kun 5% af deres rekrutteringsbase er kvinder?17.4.2023 11:10:07 CEST | Pressemeddelelse
I danske landmandsejede andelsselskaber skal størstedelen af bestyrelsen vælges blandt egne medlemmer. Det giver trange rekrutteringsvilkår for kvindelige bestyrelsesmedlemmer. Alligevel har branchen på de sidste 15 år formået at nå op på samme niveau som andre firmaer, viser nyt studie.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum