Ældre med alkoholproblemer får bedre livskvalitet gennem alkoholbehandling
Det er aldrig for sent at gå i gang, viser den nyeste forskning. Ældre borgere med alkoholmisbrug kan hjælpes til en bedre livskvalitet.
![](/data/images/public/12056383/13749550/27875f42-7a9b-41d2-9807-dcd2b5d41ba9-w_720.jpg)
Blot lidt færre genstande og deltagelse i et behandlingsforløb gør en forskel for borgere over 60 år, som har et markant alkoholforbrug. Det peger ny forskning fra Syddansk Universitet på.
Et langt liv med alkoholmisbrug kan virke umuligt at ændre på. Og kan man lære en gammel hund nye tricks? Når det kommer til ældre med alkoholmisbrug, er det ifølge forskere en udbredt fordom, at det ikke nytter at forsøge at overbevise dem om at gå i behandling.
Nu viser et studie fra Forskningsenhed for klinisk alkoholforskning på SDU, at det nytter.
Behandling øger livskvaliteten
Ældre som går i behandling får en bedre livskvalitet. Uanset om de helt dropper alkoholen eller skærer lidt ned for forbruget.
-Vores studie kan forhåbentlig være med til at skyde en myte i sænk; nemlig at ældre med alkoholmisbrug ikke nødvendigvis bør gå i behandling, ud fra et misforstået hensyn til, at alkoholen måske er det sidste de har tilbage, som giver livskvalitet, siger Jeppe Tryggedsson, kandidat i folkesundhedsvidenskab og ph.d.-studerende ved Forskningsenhed for klinisk alkoholforskning, som er hovedforfatter på studiet.
I forskningsprojektet har han og kollegerne set på data fra ældre i alkoholbehandling, hvor borgerne undervejs bl.a. svarede på spørgsmål om deres livskvalitet. Borgerne blev fulgt i op til et år efter, de begyndte i behandling.
-Nogle gange er fuldstændig afholdenhed ikke realistisk, da der er tale om alkoholafhængige patienter. Selvom du har et højt udgangspunkt, har selv en reduktion effekt. Så både selve behandlingen og tiden efter behandlingen har betydning, siger Jeppe Tryggedsson.
Forbedringen i livskvalitet er ikke stor, når man sætter tal på. Men den er der og viser ifølge Jeppe Tryggedsson, at det nytter at behandle ældre med alkoholmisbrug. Og det får i hvert fald ikke deres livskvalitet til at falde.
-Vi ser at både dem, der helt dropper alkohol, og dem der skærer ned, oplever højere livskvalitet. Og det gør de på alle parametre, både psykisk, fysisk, socialt og miljømæssigt.
Læger og behandlere skal adressere misbrug
Jeppe Tryggedsson mener, at resultatet kan bruges til at få behandlere og lægers øjne op for, at det giver mening at presse på for at få ældre med alkoholmisbrug til at gå i behandling.
-Når de så at sige oplever noget hos patienterne, der lugter af alkohol, bør de tage det op og ikke være bange for at adressere et muligt misbrug. De gør faktisk patienterne en tjeneste, selvom de måske ikke tror det.
Tre fordele ved at skære ned på alkoholen:
- Forbedret sundhed: Reducering i alkoholforbruget kan føre til forbedret fysisk og mental sundhed. Alkoholmisbrug er forbundet med en lang række sundhedsmæssige problemer, herunder leverskader, hjerte-kar-sygdomme, kræft og mentale sundhedsproblemer. Ved at skære ned på alkohol mindskes risikoen for disse sundhedsmæssige problemer.
- Bedre livskvalitet: Reduceret alkoholforbrug kan føre til øget livskvalitet. Alkoholmisbrug kan påvirke relationer, arbejde og generel livsglæde negativt. Ved at begrænse alkoholforbruget kan man forbedre familieliv, karrieremuligheder og personlig trivsel.
- Økonomiske fordele: Alkohol er ofte en betydelig udgift. Ved at skære ned på alkoholforbruget kan man spare betydelige summer penge, som kan bruges på andre formål, såsom rejser, uddannelse eller investeringer i fremtiden.
Om studiet
Forskerne anvendte data fra Elderly studiet, en multinational klinisk randomiseret kontrolleret undersøgelse, gennemført fra januar 2014 til maj 2016. Data blev indsamlet fra seks forskellige behandlingsinstitutioner i tre forskellige lande: Danmark (København, Aarhus og Odense), Tyskland (München og Dresden) og USA (Albuquerque, New Mexico). I undersøgelsen deltog 693 patienter på 60 år eller derover.
Patienterne blev behandlet for alkoholmisbrug gennem en samtalebaseret terapiform, der fokuserer på at styrke motivationsniveauet for at ændre adfærd og fremme engagement i behandlingsprocessen. Patienterne besvarede spørgeskemainterviews ved behandlingens start og blev efterfølgende fulgt op 4 uger, 12 uger, 6 måneder og 12 måneder senere. Her indsamledes bl.a. information om sociodemografiske forhold, alkoholforbrug, livskvalitet og meget mere.
Vil du vide mere?
Læs mere om studiet i den videnskabelige artikel.
Nøgleord
Kontakter
Marianne Lie BeckerJournalistDet Sundhedsvidenskabelige Fakultet
Tlf:21 26 19 26mlbecker@health.sdu.dkLinks
Følg pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Forskningsprojekt gør det nemmere at genbruge træ28.8.2024 08:55:41 CEST | Pressemeddelelse
Byggebranchen skal genbruge mange flere materialer, men hvordan ved man, hvor meget de gamle materialer kan holde til, og hvem stiller garantien? I samarbejde med en række private partnere arbejder forskere på Syddansk Universitet på at finde en løsning.
Genetikprofessor ved Sygehus Lillebælt23.8.2024 07:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Cand.scient., ph.d. Klaus Brusgaard er blevet udnævnt til professor og forskningsleder ved Institut for Regional Sundhedsforskning, Syddansk Universitet, Forskningsenheden for Klinisk Genetik, Sygehus Lillebælt, Vejle.
SDU-forskere samarbejder om at forbedre kvinders knoglesundhed22.8.2024 10:06:48 CEST | Pressemeddelelse
Er medicin eller fysisk træning bedst til at holde knoglerne stærke – eller måske en kombination? Dette spørgsmål vil blive undersøgt hos 45-60-årige kvinder i et nyt projekt støttet af Novo Nordisk Fonden.
Udsigt til 20 nye studiepladser på medicinuddannelsen i Esbjerg21.8.2024 10:11:13 CEST | Pressemeddelelse
Som et led i det nye landdistriktsudspil ønsker regeringen at tildele Syddansk Universitet, SDU, yderligere 20 studiepladser på kandidatuddannelsen i medicin. Det vil betyde, at der fremadrettet forventes at blive uddannet 50 nye læger om året på medicinuddannelsen i Esbjerg i stedet for 30. Udvidelsen er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at styrke det nære sundhedsvæsen og sikre en bedre geografisk fordeling af læger i hele landet.
5G-teknologi kan hjælpe med at integrere droner i luftrummet19.8.2024 09:15:22 CEST | Pressemeddelelse
Hvis droneteknologien for alvor skal have luft under vingerne, kræver det, at dronerne integreres i luftrummet og kan flyve side om side med bemandet luftfart. I forskningsprojektet GENIUS har forskere fra SDU sammen med DTU, Klimadatastyrelsen og en lang række private virksomheder vist, hvordan 5G-netværk kan være en del af løsningen.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum