De næstrigeste og enlige forsørgere vinder mest på regeringens skattelempelser – se hvor meget
De næstrigeste får en gennemsnitlig skattelempelse svarende til 1,1 procent af deres disponible indkomst, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Det er den højeste procentsats af alle indkomstgrupper og svarer til 6.900 kroner i gennemsnit. Skatteplanen øger uligheden, men er den mindst ulighedsskabende skattereform de seneste 20 år målt ved ginikoefficienten.
![](/data/images/public/13560159/13743155/7fffc541-bd7c-4068-97af-cbce7e2c6e5f-w_720.png)
SKAT
Regeringen har fremlagt et skatteudspil, der lemper personskatterne betydeligt. Personer blandt den rigeste procent af danskerne står til at betale mere i skat på grund af den nye top-topskat. Men de næstrigeste ni procent af danskerne er den indkomstgruppe, der kan se frem til de største skattelempelser.
De næstrigeste får således skattelempelser svarende til 1,1 procent af deres disponible indkomst. Det svarer til 6.900 kroner årligt i gennemsnit.
Det viser ny analyse af skatteudspillet, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har udarbejdet på baggrund af data fra Finansministeriet.
”Regeringens skatteudspil øger uligheden. En lille gruppe blandt de allerrigeste kan se frem til at betale den nye top-topskat, men ellers er det de rigeste, der vinder mest på den her skattereform. Topskattelempelsen er en gave til de næstrigeste,” siger Sune Caspersen, senioranalytiker i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
”Skattereformen vil øge forskellen på at være i arbejde og være uden for arbejdsmarkedet, og det er jo bevidst fra regeringen. Men man skal bare være opmærksom på, at det også øger utrygheden blandt lønmodtagere. Bliver en familie ramt af en langtidssygemelding eller -ledighed, ja, så bliver det økonomiske chok nu større,” siger Sune Caspersen.
Mest afbalancerede skattereform i nyere tid
Målt ved ginikoefficienten vil skattereformen øge uligheden med 0,07 procentpoint. Det er 0,01 procent mere, end i den oprindelige skatteplan, som den er beskrevet i regeringsgrundlaget. Men skattereformen vil alligevel være den mindst ulighedsskabende de seneste 20 år.
”Skattelempelserne, som regeringen har fremlagt, vil øge uligheden, men det er ingenting ved siden af Lars Løkkes rødvinsreform fra 2009. Og målt ved ginikoefficienten øger den blot uligheden med omtrent halvt så meget som VLAK-regeringens skattelempelser fra 2018, der ellers var den skattereform de seneste 20 år, der øgede uligheden mindst,” siger Sune Caspersen.
Som en del af udspillet har regeringen sat 500 millioner kroner af i en forhandlingsreserve.
”Spørgsmålet er, hvordan den sidste halve milliard kroner kommer til at blive fordelt, når de andre partier kommer ind til forhandlingsbordet. Den kan blive fordelt på en måde, der enten mindsker eller øger uligheden,” siger Sune Caspsersen.
Enlige forsørgere i beskæftigelse får relativt meget ud af regeringens skatteplaner
I skatteudspillet bliver særligt enlige forsørgere i arbejde tilgodeset. Det viser AE’s beregninger.
Blandt de fem beregnede familietyper, der i procent kommer til at opleve de største skattelempelser, er fire af dem en familietype bestående af en enlig forsørger med et barn.
En enlig arbejder med ét barn vil få skattelempelser svarende til 2,5 procent af sin disponible indkomst eller til 8.000 kroner, mens en enlig HK'er med ét barn står til skattelempelser til 2,3 procent eller til 5.000 kroner.
En enlig direktør med ét barn står ligesom den enlige arbejder til skattelempelser svarende til 2,5 procent, hvilket igen svarer til 17.100 kroner.
En familie bestående af to højtlønnede specialister med to børn får dog også en af de største skattelempelser svarende til 2,2 procent af familiens disponible indkomst eller 19.600 kroner.
Tabel: SVM-regeringens skatteplaner giver mest til de næstrigeste
Tabellen viser den gennemsnitlige virkning på den husstandsækvivalerede disponible indkomst på tværs af indkomstgrupper af SVM-regeringens planlagte skatteini tiativer.
Et decil består af præcis en tiendedel af befolkningen. 1. decil er de 10 pct. af befolkningen med den laveste indkomst.
Indkomstgruppe |
Årlig skattelempelse |
Skattelempelse i procent af disponibel indkomst |
10 decil |
300 kr. |
0,3 pct. |
2. decil |
800 kr. |
0,5 pct. |
3. decil |
900 kr. |
0,4 pct. |
4. decil |
1.300 kr. |
0,6 pct. |
5. decil |
1.800 kr. |
0,7 pct. |
6. decil |
2.200 kr. |
0,7 pct. |
7. decil |
2.700 kr. |
0,8 pct. |
8. decil |
3.400 kr. |
0,9 pct. |
9. decil |
4.700 kr. |
1,0 pct. |
10. decil |
5.000 kr. |
0,6 pct. |
- Næstrigeste ni pct. |
6.900 kr. |
1,1 pct. |
- Den rigeste procent |
-12900 kr. |
-0,6 pct. |
Gennemsnit |
2.300 kr. |
0,7 pct. |
Kilde: AE på baggrund af Lovmodellens datagrundlag og Finansministeriet
Tabel: Regeringens udspil vil være den mindst ulighedsskabende skattereform de seneste 20 år
Figuren viser den isolerede virkning på gini-koefficienten af tidligere vedtagne skattereformer (kun skatte- og afgiftspåvirkning) samt SVM-regeringens skatteplan.
Skattereform |
Gini |
Forårspakken (2003) |
0,21 |
Lavere skat på arbejde (2007) |
0,20 |
Forårspakke 2.0 (2009) |
0,68 |
Aftale om skattereform (2012) |
0,21 |
Aftale om lavere skat på arbejdsindkomst mv. (2018) |
0,13 |
SVM-regeringens skatteplan |
0,07 |
Kilde: AE på baggrund af Skatteministeriet
Tabel: Enlige forsørgere i beskæftigelse får relativt meget ud af regeringens skatteplaner
Tabellen viser de beregnede skattemæssige konsekvenser af regeringens skatteplan for forskellige familietyper.
Skattelempelse i procent af disponibel indkomst |
Årlige skattelempelse |
Skattelempelse i procent af disponibel indkomst |
Enlig arbejder med ét barn |
8.000 kr. |
2,5 pct. |
Enlig direktør med ét barn |
17.100 kr. |
2,5 pct. |
Enlig HK'er med ét barn |
5.000 kr. |
2,3 pct. |
Højtlønnet familie med to børn |
19.600 kr. |
2,2 pct. |
Enlig funktionær med ét barn |
8.000 kr. |
1,9 pct. |
Enlig direktør uden børn |
11.900 kr. |
1,9 pct. |
Direktørfamilie med to børn |
14.800 kr. |
1,4 pct. |
Enlig arbejder uden børn |
2.900 kr. |
1,1 pct. |
Arbejderfamilie med to børn |
5.700 kr. |
0,9 pct. |
HK-familie med to børn |
2.900 kr. |
0,8 pct. |
Enlig HK'er uden børn |
1.400 kr. |
0,8 pct. |
Funktionærfamilie med to børn |
5.700 kr. |
0,7 pct. |
Direktørfamilie (top-top) med to børn |
-8.200 kr. |
-0,4 pct. |
Kilde: AE på baggrund af Økonomiministeriets Familietypemodel version september 2023
Analysens hovedkonklusioner:
- Med regeringens skatteudspil står de næstrigeste ni procent af danskerne til den største gevinst. De ser frem mod en skattelempelse svarende til 1,1 procent af deres indkomst efter skat svarende til 6.900 kroner. Det er mere end nogen anden indkomstgruppe. I 9. indkomstdecil er gevinsten næststørst med 1,0 procent svarende til 4.700 kroner per person.
- Der er kun én gruppe, der samlet set taber på skattereformen: de allerrigeste, der omfattes af en ny ekstra topskat på 5 procent af indkomster over 2,5 mio. kroner.
- Blandt de seneste 20 års skattereformer vil regeringens udspil være den mindst ulighedsskabende.
- Enlige forsørgere – uanset om de er arbejdere eller direktører – står til de største skattelempelser blandt familietyper. 2,5 procent af deres indkomst efter skat bliver skatten lempet med.
- Skattereformen er målrettet danskere i beskæftigelse, hvorfor pensionister, arbejdsløse og studerende uden arbejde bliver fuldstændigt forbigået.
Kontakter
Sune CaspersenSenioranalytiker
Tlf:26 20 02 28sc@ae.dkJesper KirkbakKommunikationschef
Tlf:50 73 71 34jk@ae.dkLinks
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut, der arbejder for at fremme den sociale retfærdighed i Danmark. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsideer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum