Ny undersøgelse: Grisevelfærd er vigtigere end klimaet for forbrugerne
Danskerne vil hellere betale ekstra for svinekød, der sikrer bedre dyrevelfærd, end for svinekød, der har et lavere klimaaftryk. Det viser en undersøgelse fra Københavns Universitet. Og det sender et budskab til politikere og branche, lyder det fra forskerne bag undersøgelsen.
![](/data/images/public/13561218/13737550/ce0fe406-793f-45a4-98fe-5e828c26eb23-w_720.jpg)
Svineindustrien vækker bekymring i samfundet på adskillige fronter: Brug af antibiotika, smitsomme sygdomme, manglende dyrevelfærd og pres på miljø, natur og klima. Selvom oksekød, kaffe og chokolade enkeltvis er større klimasyndere, udleder verdens samlede forbrug af svinekød flere hundrede millioner tons CO2-ækvivalenter om året.
Men er man som forbruger villig til at hoste op med ekstra slanter for en mere klimavenlig flæskesteg? Eller er der andre hensyn, folk hellere vil betale ekstra for? Og hvor mange penge er man klar til at lægge? Det har forskere fra Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi på Københavns Universitet undersøgt i et nyt studie med deltagere fra Danmark, Tyskland, Storbritannien og Shanghai, Kina.
Glade grise er vigtigst
Spørgeundersøgelsen viser, at tre ud af fire danskere godt vil betale en højere pris for svinekød, som er ’forbedret’ i form af bedre dyrevelfærd, mindre klimaaftryk, mindre brug af antibiotika, som er garanteret fri for sygdomsbakterier, og som ikke er fodret med soja, der fører til fældning af regnskov.
Når forbrugerne skal vælge, hvilken af tingene, de ekstra penge helst skal gå til, er billedet både i Danmark og de to andre europæiske lande dog klart: Bedre dyrevelfærd.
”Svarene viser tydeligt, at dette her med kun at gå efter klimaforbedringer i svineproduktionen ikke er det, som forbrugerne går op i, når de køber svinekød. De synes, det er særdeles vigtigt, at grisene har haft det godt undervejs i livet, og det er vigtigere, end at produktionen er klimavenlig. Dette er gældende for rigtig mange forbrugere i Danmark, Tyskland og Storbritannien,” siger professor Peter Sandøe, som er seniorforfatter på studiet.
Hos de tyske forbrugere scorede hensynet til klimaet allerlavest ud af de fem forskellige typer forbedringer, som de skulle prioritere imellem. Danskere, briterne og kineserne placerede klimaet næstlavest.
”Set i lyset af hvor meget klima har fyldt i den offentlige debat de senere år, overraskede det os, at klimaaftrykket blev prioriteret så relativt lavt hos forbrugerne,” siger lektor og medforfatter Thomas Bøker Lund.
Svært at gøre en forskel for klimaet
Og skal forbrugerne direkte vælge mellem grisevelfærd og klima, mener 53% af danskerne, at bedre grisevelfærd er vigtigere end et lavere klimaaftryk, mens kun 18% mener det modsatte. 25% synes, at de to hensyn er lige vigtige.
Især ét argument for den prioritering går igen blandt deltagerne fra alle landene:
”Står man derude som forbruger og skal vælge et stykke kød til aftensmaden, føler man, at man kan gøre noget for den enkelte gris og dens velfærd. Men når det drejer sig om kødets klimaaftryk, er sammenhængen mindre direkte. Mange mener ikke, at de kan gøre en egentlig forskel for klimaet, når de køber svinekød, og samtidig foretrækker mange at gøre noget for klimaet på andre måder,” siger Thomas Bøker Lund.
Peter Sandøe synes, at resultaterne giver en klar pejling til både politikerne og branchen:
”Studiet viser, at klimaproblemet nok ikke kan løses ved, at man sætter en etiket på en pakke svinekød, der anfører, det er klimavenligt. For det er ikke det, som forbrugerne efterspørger. Og det er et helt reelt dilemma, fordi et ensidigt fokus på klimavenlig svineproduktion vil indebære, at der kan blive gået på kompromis med dyrevelfærden fx i form af, at søerne skal føde flere grise og i form af, at dyrene skal gå ekstremt tæt,” siger Peter Sandøe og fortsætter:
”Desuden kommer relativt set langt den største del af CO2-udledningen fra den animalske produktion jo fra oksekød – derfor må køerne først og fremmest holde for, når det kommer til klimaproblemet. Så det er en god idé at skifte oksekødet i sin spaghetti bolognese ud med svinekød eller kylling. Men vi skal samtidig til at spise mindre kød i det hele taget og mere plantebaseret.”
Brug for højere mindstekrav
Ud af de danskere, som godt vil betale en højere pris for svinekød, er langt størstedelen villige til at betale mellem 1-20% ekstra for kødet. Problemet er ifølge forskerne, at man ikke får meget dyrevelfærd for 20%:
”Beregninger viser, at det koster cirka 25% ekstra bare at lave en kylling, som ikke er en såkaldt turbo-kylling. Og her er der kun ændret på én parameter. For grise koster en indendørs-gris, hvor der er sket bare en smule forbedring i stalden snildt 20% ekstra. Så du kan ikke forbedre ret meget for så lidt penge,” siger Peter Sandøe.
Så der skal tænkes nyt fra industriens og politikernes side, hvis grisenes vilkår skal forbedres. Forskerne påpeger, at der kan spares en del omkostninger i detailleddet, hvis der ikke ligger mange typer af samme vare ved siden af hinanden i køledisken.
”Man kan overveje at lave et nationalt kompromis à la det, man indgik om buræg, og som synes at være på vej for turbokyllinger. Altså hvor man beslutter, at man kun vil have gris i butikkerne, der har opfyldt nogle bestemte dyrevelfærdskrav. Det er måske den eneste vej at gå inden for de nuværende rammer,” siger Peter Sandøe.
Peter Sandøe slutter:
”Dødeligheden blandt pattegrise er jo tårnhøj, og man har alt for mange søer, der ikke kan holde til produktionspresset som konsekvens af, at man allerede har presset dyrene så hårdt. Så i stedet for at øge produktionspresset yderligere i klimaets hellige navn burde man tværtimod sætte nogle højere mindstekrav til grisevelfærd og forhåbentlig også få dem igennem på EU-niveau. Der har ikke været reguleringer siden slut-’90erne, så det er på tide, at der sker noget på dyrevelfærden. ”
![null](https://via.ritzau.dk/data/images/public/13561218/13737550/3e95e72d-f6db-4d01-b15a-8a38a081eec9-w_720.jpg)
[BOKS:] JO SØDERE DU VED DYRENE, JO MERE BELASTER DU KLIMAET
Dilemmaet mellem dyrevelfærd og klima er ikke kun forbrugernes. For der er også en praktisk modsætning i at producere mere klimavenlige svin og at øge dyrevelfærden, påpeger forskerne. For en mere klimavenlig gris er alt andet lige en mere ”effektiv” gris.
”Det er et reelt dilemma, at hvis du skal have maksimal klimavenlighed, kan du være nødt til at presse dyrene på en række leder og kanter. Fx at avle søer, der føder flere og flere smågrise per kuld, at holde dyrene indendørs, fordi man så kan man samle mere direkte emission op, end hvis de går udendørs. Eller at fodre svinene med fint-formalet foder, fordi der ikke går noget til at spilde, men som giver dem mavesår. Er man omvendt sødere ved dyrene, får man større klimabelastning per kilo kød,” siger Peter Sandøe.
[BOKS:] ”JEG VIL HAVE GLADE GRISE”
I et af de kvalitative interview, som også indgår i studiet, siger en af de britiske deltagere:
”Jeg ved godt, at Greta Thunberg ikke vil kunne lide mig for at sætte klimaet længere nede på listen, men jeg vil have glade grise. Jeg kan ikke lide tanken om, at de er ulykkelige og stuvet sammen. Jeg synes, at der er andre måder at hjælpe klimaet på.”
[BOKS:] KINA SKILLER SIG UD
Hvor de deltagere i de tre europæiske lande, som er villige til at betale mere for svinekød, alle prioriterer dyrevelfærd som det vigtigste, har de kinesiske deltagere fra Shanghai fødevaresikkerhed som topprioritet. At kødet er garanteret fri for sygdomsbakterier scorer højest, mens klimaaftryk er den næstsidste prioritet. Deltagerne fra fire lande enige om, at dyrevelfærd er vigtigere end klimaaftryk.
[BOKS:] OM STUDIET
- I spørgeundersøgelsen har deltagerne prioriteret mellem fem dimensioner af bæredygtighed: Dyrevelfærd; klimaaftryk; brug af antibiotika; fødevaresikkerhed samt beskyttelse af regnskov.
- Deltagerne i undersøgelsen kommer fra Danmark, Tyskland, Storbritannien og Kina (Shanghai). Cirka 1500 personer fra hvert land har deltaget.
- Studiet er udgivet i det videnskabelige tidsskrift Livestock Science.
- Forskerne bag studiet er Sigrid Denver, Tove Christensen, Thomas Bøker Lund, Jakob Vesterlund Olsen og Peter Sandøe fra fra Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi.
Nøgleord
Kontakter
Peter Sandøe
Professor
Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Københavns Universitet
pes@sund.ku.dk
21 49 72 92
Thomas Bøker Lund
Lektor
Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi
Københavns Universitet
tblu@ifro.ku.dk
28 10 25 50
Maria Hornbek
Journalist
Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Københavns Universitet
maho@science.ku.dk
22 95 42 83
Billeder
![](/data/images/public/13561218/13737550/ce0fe406-793f-45a4-98fe-5e828c26eb23-w_240.jpg)
Links
Om Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet på Københavns Universitet – SCIENCE – er landets største naturvidenskabelige forsknings- og uddannelsesinstitution.
Fakultetets væsentligste opgave er at bidrage til løsning af de store udfordringer, som vi står overfor i en verden under hastig forandring med øget pres på bl.a. naturressourcer og markante klimaforandringer - både nationalt og globalt.
Følg pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Loppefrø, glas-pygmæfisk og humlebiflagermus: Forsker vil løse gåden om skrumpede dyr5.9.2024 11:59:47 CEST | Pressemeddelelse
Loppefrøen er et af verdens mindste hvirveldyr på under en centimeter, men har stort set samme organer og funktioner som dyr der er 1000 gange større. Ekstrem formindskelse af kropsstørrelse ses overalt i naturen, men hvordan det sker er en gåde for videnskaben. En forsker fra Københavns Universitet har netop modtaget 11 millioner kroner fra det Europæiske Forskningsråd til at forstå fænomenet.
Flea toads, dwarf pygmy goby fish and bumblebee bats: Researcher aims to solve the riddle of miniature animals5.9.2024 11:57:50 CEST | Pressemeddelelse
Just seven millimetres long, flea toads are among the smallest vertebrates on Earth. Despite their diminutive size, their organs and functions hardly differ from animals a thousand times larger. While examples of extreme miniaturisation abound in nature, just how these creatures get so small remains a scientific mystery. Now, a researcher from the University of Copenhagen has received DKK 11 million (roughly €1.5 m) from the European Research Council to get to the bottom of this phenomenon.
New knowledge about a fungus that turns 60-80% of the flies in your home into zombies3.9.2024 08:22:00 CEST | Press release
How can a fungus take over a fly's behavior? An international group of researchers with participation from the University of Copenhagen hopes to find out with the help of a new genetic map of a unique fungus that transforms 60-80 percent of the flies in your home into zombies. In the future, the fungus could become both an effective insect repellent and basis for new psychotropic drugs.
Ny viden om svampen der forvandler 60-80% af fluerne i dit hjem til zombier3.9.2024 07:16:00 CEST | Pressemeddelelse
Hvordan kan det egentlig lade sig gøre for en svamp at overtage en flues adfærd? Det håber en forsker fra Københavns Universitet at finde ud af ved hjælp af en ny kortlægning af generne i den særlige svamp, der gør 60-80 procent af fluerne i dit hjem til zombier. Og måske kan svampen i fremtiden blive både et effektivt insektmiddel og grundlaget for ny psykofarmaka.
Fungus gnat entombed in a 40-million-year-old piece of amber is a rare gem30.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
A Danish amber collector’s find upon a wild North Sea shore in the 1960’s has proved to be of great and surprising significance. After having thoroughly examining the roughly 40-million-year-old piece of amber, University of Copenhagen researchers have discovered it to contain the first fossil of a predatory fungus gnat belonging to a rare genus. The research contributes new knowledge about the distribution of the gnat species and about biodiversity across space and time.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum