Parasit overtager myrers hjerner: Bliver zombier morgen og aften
Den overtager myrers hjerner, så de klamrer sig fast i toppen af græsstrå for at blive spist af køer og hjorte. Leverikten har en vanvittig livscyklus der går gennem snegle, myrer og græsædere, og nu ved forskere fra Københavns Universitet lidt mere om, hvordan den gør myrer til zombier. Ny viden der gør os klogere på parasitter, som måske er den mest udbredte livsform i verden.
![Billedet viser en dissekeret myre, hvor man kan se de indkapslede parasitter (de hvide ovale strukturer) der kommer ud af bagkroppen. Foto: Brian Lund Fredensborg](/data/images/public/13561218/13722266/698dc587-bd57-4df0-a8d3-c622869b30c8-w_720.jpg)
Forestil dig at vågne op, mens du klamrer dig fast til toppen af et svajende græsstrå højt over jorden uden helt at vide, hvordan du er havnet der. Det er virkeligheden for myrer, der inficeres med den lille leverikte. Leverikten har en kompliceret, ja nærmest vanvittigt udtænkt, livcyklus, som starter med at parasitten overtager en myres hjerne og gør den til en slags zombiemyre.
Herefter får parasitten den sagesløse myre til at kravle op i toppen af et græsstrå og låse sine kæber fast om strået, så den lettere kan blive spist af græsædende dyr, som hjorte og køer.
Men ved at overvåge zombiemyrer over en længere periode har forskere fra Institut for Plante og Miljøvidenskab på Københavns Universitet opdaget, at parasittens kontrol med myren er mere udspekuleret end først antaget. Den får nemlig også myren til at kravle ned igen, når det bliver for varmt.
”Det er ret smart at få myrerne op i græsset, når køer eller hjorte græsser i de kølige morgen- og aftentimer, og samtidig sikre sig at myrerne kravler ned i de varmeste timer midt på dagen, hvor solens stråler ville være dødelige for myrerne og dermed også parasitten. Vores nye opdagelse afslører altså en parasit der er endnu mere sofistikeret, end vi troede,” forklarer lektor Brian Lund Fredensborg, som lavede studiet i samarbejde med tidligere specialestuderende Simone Nordstrand Gasque som i dag er PhD studerende ved Wageningen Universitet i Holland.
Studiet af parasitten er lige udgivet i det videnskabelige tidsskrift Behavioral Ecology
Fandt myrens "zombie-on/off knap"
Forskerne har undersøgt parasittens kontrol over myrerne ved at mærke flere hundrede inficerede myrer i Bidstrupskovene nær Roskilde. På den måde har de været i stand til at observere deres adfærd i forhold til lys, luftfugtighed, tid på dagen og temperatur. Forskerne så myrer udvise denne zombie-adfærd i flere måneder af gangen, hvor de kravlede op og ned ad græsstrå for at blive spist af skovens hjorte.
”Det krævede lidt fingerfærdighed at lime farver og numre på myrernes bagkroppe, men det gjorde os i stand til at følge dem meget præcist i længere perioder, hvor parasitten holder myren i live,” siger Brian Lund Fredensborg.
Og observationerne resulterede altså i, at forskerne fandt en meget tydelig effekt af temperatur, mens de øvrige faktorer ikke påvirkede myren. Når temperaturen falder, bliver den inficerede myrer til en zombie der, uden at tøve, kravler op i nærmeste græsstrå og bider sig fast. Når temperaturen stiger igen, giver den slip og kravler ned, og bliver sig selv igen.
”Vi fandt en tydelig sammenhæng mellem temperatur og myrens adfærd. Vi har joket lidt med, at vi nu har fundet den knap, der gør myrer til zombier,” siger Brian Lund Fredensborg.
Trojansk hest ind i græsæderen
Når leverikten inficerer myren kan flere hundrede parasitter trænge ind i myrekroppen. Men kun et enkelt individ finder vej til myrens hjerne, hvor den påvirker myrens adfærd. Resten af leverikterne placerer sig i myrens bagkrop.
”Her kan der sidde flere hundrede leverikter, som bare venter på, at myren får dem indenfor i deres næste vært. De er pakket ind i en kapsel, som beskytter dem mod koens mavesyre, mens den leverikte der overtaget kontrollen med myren dør. Man kan sige, at den ofrer sig for de andre,” forklarer Brian Lund Fredensborg.
Dyr der inficeres med mange leverikter kan få leverskader, da parasitten bevæger sig rundt i værtens lever og galdegange.
Påvirker naturens fødekæde
Udover myrer der bliver til zombier, er der Ifølge Brian Lund Fredensborg mange andre eksempler på parasitter, som ændrer dyrs adfærd, så de lettere bliver spist og bringer parasitten videre til en ny vært.
”Parasitter er en helt normal del af et økosystem og kan faktiske påvirke det ganske meget, når de overtager en vært, som de gerne vil have et andet dyr til at spise,” siger Brian Lund Fredensborg.
Derfor har parasitter, som kaprer værtens adfærd en større finger med i spillet i naturens fødekæde, end mange måske går og tror. De er ifølge Brian Lund Fredensborg en underbelyst gruppe af dyr, som det nye studie gør os lidt klogere på.
”Der har historisk været meget lidt fokus på parasitter, selvom der er videnskabelige kilder der siger, at parasitisme er den mest udbredte livsform .. Det skyldes blandt andet, at de er ret svære at studere. Ikke desto mindre udgør den skjulte verden af parasitter en væsentlig del af biodiversiteten og ved at ændre værtens adfærd kan de være med til at afgøre hvem der spiser hvad i naturen. Derfor er de vigtige for os at forstå,” siger han.
Den lille leverikte er udbredt i Danmark, Europa og andre tempererede steder i verden. Forskeren og hans kolleger fortsætter med at have leverikten under lup, da de i fremtiden gerne vil blive klogere på præcist hvordan parasitten overtager myrens hjerne.
”Nu ved vi at temperaturen bestemmer hvornår parasitten overtager myrens hjerne, men vi mangler stadig at finde ud af hvilken cocktail af kemiske stoffer parasitten bruger til at forvandle myrer til zombier,” slutter han.
Fakta om leveriktens livscyklus
- Zombie-myren: Leverikten inficerer en myre og får den til at sætte sig fast i et græsstrå, så den næste vært, køer, får, hjorte og andre græsædere spiser den. En enkelt leverikte vandrer til myrens hjerne hvor den kan kontrollere myrens adfærd, mens en større flok af dens artsfæller venter i myrens bagkrop.
- Græsæderen: Køer, hjorte eller får kommer til at spise myren, som sidder fast på græsstrået og bliver dermed inficeret med leverikterne. Den ene leverikte, der har overtaget kontrollen med myrens hjerne, dør i mavesyren på værten. Den større flok i myrens bagkrop er beskyttet af en kapsel, der først bliver opløst, når de befinder sig i tarmen. Her finder leverikterne vej gennem galdegangene ind i leveren, hvor den suger blod og udvikler sig til en voksen ikte, der begynder at lægge æg, som udskilles med værtsdyrets afføring.
- Sneglen: Når æggene er kommet ud med afføringen ligger de på jorden og venter på at der kommer en sneglforbi. Sneglen spiser bl.a. afføring fra græsædere og får på den måde æggene ind i sig. Inde i sneglen udvikler æggene sig til haleikter, der aseksuelt – dvs. at de uden at have sex, kan reproducere sig selv og mangedoble sit antal til flere tusinde inde i sneglen.
- Slimbolden: For at komme ud af sneglen og videre til deres næste vært får haleikterne sneglen til at hoste dem op i en klump slim. Slimbolden virker af uvisse årsager tiltrækkende på myrer, som spiser slimet og på den måde indtager haleikterne.
Nøgleord
Kontakter
Brian Lund Fredensborg
Lektor
Institut for Plante og Miljøvidenskab
Københavns Universitet
blf@plen.ku.dk
Telefon: +4535332676
Michael Skov Jensen
Journalist og teamkoordinator
Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet, SCIENCE
Københavns Universitet
Mobil: +45 93 56 58 97
Mail: msj@science.ku.dk
Billeder
![Inficeret myrer i Bidstrupskovene nær Roskilde. Parasitten får myren til at bide sig fast i græsstrå så den kan bliver spist af køer of hjorte. Foto: Københavns Universitet](/data/images/public/13561218/13722266/36b3a271-2af5-48e2-afcb-467dc235b8e9-w_240.jpg)
![Forskerne har undersøgt parasittens kontrol over myrerne ved at mærke flere hundrede inficerede myrer i Bidstrupskovene nær Roskilde med numre og farver. Foto: Københavns Universitet](/data/images/public/13561218/13722266/5128b3ed-1f3c-4311-b4be-d0be5ccdb51d-w_240.jpg)
![Forskerne har undersøgt parasittens kontrol over myrerne ved at mærke flere hundrede inficerede myrer i Bidstrupskovene nær Roskilde. På den måde har de været i stand til at observere deres adfærd i forhold til lys, luftfugtighed, tid på dagen og temperatur. Foto: Københavns Universitet](/data/images/public/13561218/13722266/70d9fd18-86c8-4d0e-bd41-b0c1f69fba25-w_240.jpg)
![Billede viser en dissekeret myre, hvor man kan se de indkapslede parasitter ( de hvide ovale strukturer) der kommer ud af bagkroppen. Foto: Brian Lund Fredensborg](/data/images/public/13561218/13722266/bcee3444-91a1-4e60-b869-6ef0d4fbf4a0-w_240.jpg)
Følg pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Københavns Universitet - Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet
Fungus gnat entombed in a 40-million-year-old piece of amber is a rare gem30.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
A Danish amber collector’s find upon a wild North Sea shore in the 1960’s has proved to be of great and surprising significance. After having thoroughly examining the roughly 40-million-year-old piece of amber, University of Copenhagen researchers have discovered it to contain the first fossil of a predatory fungus gnat belonging to a rare genus. The research contributes new knowledge about the distribution of the gnat species and about biodiversity across space and time.
Myggeart opdaget i 40 millioner år gammelt rav er en sjælden perle30.8.2024 06:00:00 CEST | Pressemeddelelse
En Vestjysk ravsamler fandt i 1960’erne et unikt myggefossil uden at vide det. Nu har forskere fra Københavns Universitet undersøgt det ca. 40 millioner år gamle rav, som indeholder det første fossil af en rovsvampemyg som tilhører en sjælden slægt. Forskningen bidrager med ny viden om myggeartens udbredelse og fortidens biodiversitet.
Næsten erklæret uddød: Yderst sjælden bi genopdaget efter 50 år26.8.2024 07:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Et forskerhold fra Københavns Universitet har genopdaget den udryddelsestruede overdrevsvejbi i Jægerspris på Nordsjælland. Bien er sidst set i Danmark i 1973 og ville om få år være erklæret nationalt uddød. Fundet peger på, at græssende kvæg og heste hele året rundt gavner de vilde bier.
Historisk stor bevilling skal give Danmark verdens bedste naturvidenskabelige undervisere22.8.2024 07:00:00 CEST | Pressemeddelelse
Med forskning i international topklasse og 125 millioner kroner i ryggen fra Novo Nordisk Fonden skal Københavns Universitet sammen med Aarhus og Syddansk Universitet gøre os klogere på, hvordan man leverer den bedste naturvidenskabelige undervisning på universiteterne. Satsningen er den største enkeltstående satsning på globalt plan og bringer Danmark i front på et historisk underprioriteret område.
Widespread practice among athletes harms both performance and health15.7.2024 10:27:00 CEST | Press release
Drastically cutting back on caloric intake to lose weight ahead of competition is commonplace among athletes. However, this type of 'dieting' doesn’t just diminish performances, it can also compromise their immune systems. These are the findings of a new study from the University of Copenhagen.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum