Skattelempelser giver kun et arbejdsudbud på omkring 100 sygeplejersker
Regeringens planlagte skattelempelser giver kun få ekstra medarbejdere i velfærdsfagene, som er ramt af rekrutteringsudfordringer, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
![](/data/images/public/13560159/13711946/3d6e4dd6-1cbc-4557-8475-c5a8c09abe51-w_720.png)
SKAT
Regeringen har i regeringsgrundlaget lagt op til en række skattelempelser, som blandt andet skal øge arbejdsudbuddet. Men ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd viser, at de planlagte tiltag kun giver få ekstra medarbejdere i velfærdsfagene, der er ramt af rekrutteringsudfordringer.
”Tallene viser, at skattelempelser er et dårligt værktøj til at skaffe flere medarbejdere til velfærdsfagene,” siger Gustav Elias Dahl, analytiker i Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
”Regeringen lægger op til skattelempelser for 5,7 milliarder kroner, og vores beregninger viser blandt andet, at det kun vil give omkring 100 ekstra sygeplejersker. Det skal ses i lyset af, at vi i dag har omkring 55.000 sygeplejersker. Skattelempelserne vil altså ikke gøre nogen reel forskel,” siger Gustav Elias Dahl.
”Til sammenligning svarer 5,7 milliarder kroner til omkostningerne ved at ansætte omkring 9.000 typiske velfærdsmedarbejdere,” siger Gustav Elias Dahl.
Samlet set viser analysen, at skattelempelserne forventes at øge arbejdsudbuddet med mellem 0,1 og 0,2 procent inden for velfærdsfagene.
”Man skal også huske, at når man bruger 5,7 milliarder kroner på skattelempelser, så er det penge, der ikke går til at løfte velfærden. Hvis ambitionen er at løse rekrutteringsudfordringer i velfærden, så er pengene langt bedre brugt gennem målrettede indsatser, der løfter arbejdsmiljøet og gør det mere attraktivt at uddanne sig inden for velfærdsfagene,” siger Gustav Elias Dahl.
Analysens hovedkonklusioner:
- Regeringen lægger op til at bruge 4,3 milliarder kroner på at hæve beskæftigelsesfradraget samt 1,4 milliarder kroner på at lempe topskattesatsen for topskatteydere op til en indkomstgrænse på 750.000 kr. De planlagte tiltag forventes ifølge de økonomiske ministerier at øge arbejdsudbuddet med i alt 4.300 fuldtidspersoner.
- Da skattelempelserne bliver fordelt ud på mange, vil der kun være tale om et øget arbejdsudbud på 80-155 sygeplejersker, 100-155 SOSU-ansatte, 75-100 lærere og 45-65 pædagoger, afhængigt af hvilken metode man anvender til at fordele den samlede arbejdsudbudsvirkning.
- AE skønner, at de planlagte skattelempelser kan give en stigning i arbejdsudbuddet på kernevelfærdsområderne på mellem 1 og 2 promille. Til sammenligning svarer 5,7 milliarder kroner til udgifterne ved at ansætte cirka 9.000 typiske velfærdsmedarbejdere.
Kontakter
Gustav Elias DahlAnalytiker
Tlf:42 49 30 37gd@ae.dkJesper KirkbakKommunikationschef
Tlf:50 73 71 34jk@ae.dkLinks
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er en økonomisk-politisk tænketank og et samfundsøkonomisk analyseinstitut, der arbejder for at fremme den sociale retfærdighed i Danmark. AE’s overordnede formål er at udarbejde og formidle samfunds- og erhvervsøkonomisk viden samt løsningsideer til gavn for lønmodtagerne og for at fremme den sociale retfærdighed.
Følg pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra AE - Arbejderbevægelsens Erhvervsråd
Geografiske forskelle: 43.000 unge er uden job og uddannelse - se tallet for din kommune og landsdel21.8.2024 07:13:54 CEST | Pressemeddelelse
Der er markante geografiske forskelle på, om de unge mellem 15 og 24 år kommer i gang med job eller uddannelse, viser analyse af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Særligt i kommunerne Lolland og Langeland er andelen af unge uden job og uddannelse høj, mens andelen er lavest i de store byer.
Prognose: Dansk økonomi stabiliserer sig på et højt niveau i de kommende år19.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE) forventer en mere afdæmpet, men stadig positiv vækst i BNP i de kommende år. Dansk økonomi står historisk stærkt, hvilket i høj grad skyldes medicinalindustrien. Væksten forventes at aftage, men store private opsparinger, udsigt til lavere renter og genåbningen af Tyra-feltet vil have positive indvirkninger på den samlede økonomiske aktivitet. Beskæftigelsen forventes at falde en smule frem mod 2025, men stige igen i 2026. Ledigheden ventes at stige svagt til cirka 100.000 personer i 2026.
3 ud af 10 børn af forældre uden for arbejdsmarkedet skifter skole mindst to gange12.8.2024 06:05:00 CEST | Pressemeddelelse
Flest børn af forældre uden for arbejdsmarkedet og arbejderklassen oplever at skifte skole i løbet af skoletiden, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE). Omvendt er der færrest skoleskift blandt børn af den højere middelklasse og overklassen – og når de skifter, sker det ofte til private skoler.
Samfundet vinder 7,5 millioner kroner ved at uddanne en social- og sundhedsmedarbejder: Se livsindkomsten for 65 uddannelsesgrupper8.8.2024 07:03:51 CEST | Pressemeddelelse
En person, der tager en social- og sundhedsuddannelse, tjener i gennemsnit 7,5 millioner kroner mere i erhvervsindkomst gennem livet end en sammenlignelig ufaglært, viser ny analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd. Analysen viser den forventede erhvervsindkomst hen over et helt arbejdsliv for 65 forskellige uddannelsesgrupper.
Færre børn i de kommende år løser økonomisk problem: Nu behøver politikerne ikke at hæve skatterne eller skære i velfærden22.7.2024 09:41:55 CEST | Pressemeddelelse
Efter en markant nedjustering af danskernes forventede fertilitet i de kommende år er der ikke længere behov for politiske indgreb for at leve op til budgetlovens underskudsgrænse, viser analyse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd (AE).
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum