Ny robot udviklet på SDU næsten firdobler antallet af afsprittede hænder
![](/data/images/00327/851e685c-821f-4886-8c0e-f3f50a5d875a-w_720.jpg)
Af Sebastian Wittrock
- Har du husket at spritte dine hænder i dag?
Ordene kommer fra en hvid robot på størrelse med en lille hund. Den stirrer på dig nede fra gulvet med sine store, tegneserieagtige øjne og vugger begejstret frem og tilbage på et par snurrende hjul. På ryggen af den rager en automatisk håndspritdispenser op.
Mød HanDiRob.
Robotten er resultatet af et EU-støttet Interreg-forskningsprojekt mellem SDU, Lübeck Universitet og Fachhochschule Kiel. Målet har været at lave en modulær og mobil robot, som kan bruges til hånddesinfektion på sygehuse, hvor det er afgørende at mindske spredningen af infektionssygdomme.
Det er nemlig et problem, at mange tilsyneladende er ret dårlige til at få sprittet deres hænder, nu hvor vi har fået coronapandemien på afstand. Og det kan robotten gøre noget ved.
- Vores seneste data fra undersøgelser både på OUH i Odense og på hospitaler i Tyskland viser, at det omkring 13 procent af de folk, der kommer ind ad hovedindgangen, der benytter sig af de almindelige håndspritsdispensere, siger Oskar Palinko, der er lektor i robotteknologi på SDU og har været med til at udvikle robotten.
- Men hvis man sætter dispenseren på vores robot, og hvis man programmerer den til at tale og bevæge sig stille og roligt frem og tilbage på stedet, stiger antallet af folk, der spritter deres hænder, til omkring 50 procent. Altså næsten en firdobling.
På trods af de gode resultater er der ikke nogen kommercialisering af HanDiRob-robotten på vej. I første omgang har projektet handlet om at blive klogere på interaktionen mellem menneske og robot. Men det er slet ikke utænkeligt, at en bredere implementering af robotten på sygehuse kommer, mener Oskar Palinko.
- Vi har bevist, at brugen af håndspritten stiger, og det burde føre til en reduktion af infektioner. I sidste ende kan man altså godt forestille sig, at robotten kan redde liv.
Alsidig arbejdshest
Men HanDiRob kan også bruges til mange andre ting end håndspritning. Det har netop været ideen med at bygge den modulært.
Den mobile robot er udformet som en slags holder, en base, der kan bære på og køre rundt med eksempelvis en spritdispenser, men også andre typer af enheder. Det kunne være alt fra et rengøringsmodul til en informationstavle, der fortæller, hvad der er på menuen i kantinen i dag.
Netop muligheden for at få en robot, der kan varetage mange opgaver på sygehuse, er noget, der begejstrer Søren Udby. Han er daglig leder af Center for Klinisk Robotik (CCR) på OUH og arbejder med at udvikle robotter til sygehusvæsenet, og han har også været en del af projektet.
- Vi har ikke prøvet at lave en modulær robot før, så det er helt nyt. Men det er noget, vi ser et stort potentiale i, siger Søren Udby.
Dels kan det være meget bekosteligt at producere en ny robot for hver opgave, man gerne vil have automatiseret. Dels står alle robotter på sygehuset lige nu stille om natten, hvor de, hvis de var mere alsidige, lige så godt kunne lave grovrengøring eller klargøre laboratorier til næste dag.
- Med HanDiRob-robotten har vi fået en mulig arbejdshest, som ville kunne løse alle mulige forskellige opgaver, siger Søren Udby.
Ikke skræmme folk
Det er også helt nyt for OUH og robotcenteret at have en opsøgende robot, der kan køre rundt blandt patienter og besøgende og selv tage kontakt til dem og spørge, om de ikke skulle spritte deres hænder.
Forskerne har eksperimenteret meget med, hvor pågående robotten skulle være. Og det er en balancegang, mener lektor på SDU, Oskar Palinko.
- Særligt på et hospital gælder det om at være varsom. Vi er jo ikke ude på at skræmme folk eller irritere dem, der har travlt. Men vi har haft gode erfaringer med at lade robotten opsøge folk, når de for eksempel alligevel står og venter i en kø foran kiosken, siger Oskar Palinko.
- Vi har også kunnet se, at mange har haft det sjovt med at interagere med robotten, ikke mindst børn. Derfor har vi også oplevet en interesse fra børneafdelingen, som gerne vil bruge den som en velkomstrobot.
Den opsøgende funktion er noget, man med fordel kan forske videre i, mener Søren Udby, for der er masser af muligheder. For eksempel kunne man lære robotten at afkode menneskers kropssprog og kun opsøge dem, når de faktisk har brug for det.
- Hvis man nu brugte robotten som vejviser, kunne man lære den, at hvis folk kom ind ad døren og kiggede forvirret fra side til side, så kunne den køre hen til dem og tilbyde sin hjælp, siger den daglige leder af CCR.
Ny og brugbar viden
Mest bemærkelsesværdigt, mener forskerne, er det dog, at alene det, at robotten vugger frem og tilbage, gør, at folk lægger meget bedre mærke til den og derfor spritter deres hænder oftere. Der skal åbenbart ikke mere til.
De medgiver, at robotten har haft en vis nyhedsværdi og derfor måske har fået ekstra opmærksomhed. Men resultaterne er alligevel så markante og konsistente, at selv om man tager forbehold for det, er effekten ikke til at komme udenom.
Og det er helt ny og brugbar viden, som de kan overføre direkte til andre robotter på sygehusene, siger Søren Udby.
- Vi har masser af robotter, som er programmerede til at stå stille i 8 minutter ad gangen. Hvis man nu ændrede det til eksempelvis 2-3 minutter, kunne man måske også opnå en positiv effekt.
FAKTA
- HanDiRob er et samarbejde mellem Syddansk Universitet, Universität zu Lübeck og Fachhochschule Kiel. OUH og Abena har været med som netværkspartnere.
- Det er støttet af EU Regional Development Fund (ERDF) gennem Interreg-programmet, som skal fremme samarbejde på tværs af landegrænser i EU.
- Det er SDU, som har stået for at lave selve den mobile base, mens universiteterne i Lübeck og Kiel har udviklet standeren med håndspritdispenseren.
- Projektet er løbet fra april 2021 til udgangen af 2022.
- Forskningsprojektets seneste resultater viser, at robotten kan øge andelen af folk på sygehuse, der spritter hænder, fra ca. 13% til 50%, når robotten både bevæger sig og taler. Når den bare bevæger sig, men ikke taler, stiger andelen til omkring 39%.
- Robottens base kan også bruges til andre formål, hvis man blot skifter standeren med en håndspritsdispenseren ud med et andet modul.
Nøgleord
Kontakter
Oskar Palinko, lektor på SDU: tlf. 65508211, mail: ospa@mmmi.sdu.dk
Søren Udby, daglig leder af CCR på OUH: tlf. 29317259, mail: soren.udby@rsyd.dk
Billeder
Information om Syddansk Universitet
Følg pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Skriv dig op her, og modtag pressemeddelelser på e-mail. Indtast din e-mail, klik på abonner, og følg instruktionerne i den udsendte e-mail.
Flere pressemeddelelser fra Syddansk Universitet
Forskningsprojekt gør det nemmere at genbruge træ28.8.2024 08:55:41 CEST | Pressemeddelelse
Byggebranchen skal genbruge mange flere materialer, men hvordan ved man, hvor meget de gamle materialer kan holde til, og hvem stiller garantien? I samarbejde med en række private partnere arbejder forskere på Syddansk Universitet på at finde en løsning.
Genetikprofessor ved Sygehus Lillebælt23.8.2024 07:30:00 CEST | Pressemeddelelse
Cand.scient., ph.d. Klaus Brusgaard er blevet udnævnt til professor og forskningsleder ved Institut for Regional Sundhedsforskning, Syddansk Universitet, Forskningsenheden for Klinisk Genetik, Sygehus Lillebælt, Vejle.
SDU-forskere samarbejder om at forbedre kvinders knoglesundhed22.8.2024 10:06:48 CEST | Pressemeddelelse
Er medicin eller fysisk træning bedst til at holde knoglerne stærke – eller måske en kombination? Dette spørgsmål vil blive undersøgt hos 45-60-årige kvinder i et nyt projekt støttet af Novo Nordisk Fonden.
Udsigt til 20 nye studiepladser på medicinuddannelsen i Esbjerg21.8.2024 10:11:13 CEST | Pressemeddelelse
Som et led i det nye landdistriktsudspil ønsker regeringen at tildele Syddansk Universitet, SDU, yderligere 20 studiepladser på kandidatuddannelsen i medicin. Det vil betyde, at der fremadrettet forventes at blive uddannet 50 nye læger om året på medicinuddannelsen i Esbjerg i stedet for 30. Udvidelsen er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at styrke det nære sundhedsvæsen og sikre en bedre geografisk fordeling af læger i hele landet.
5G-teknologi kan hjælpe med at integrere droner i luftrummet19.8.2024 09:15:22 CEST | Pressemeddelelse
Hvis droneteknologien for alvor skal have luft under vingerne, kræver det, at dronerne integreres i luftrummet og kan flyve side om side med bemandet luftfart. I forskningsprojektet GENIUS har forskere fra SDU sammen med DTU, Klimadatastyrelsen og en lang række private virksomheder vist, hvordan 5G-netværk kan være en del af løsningen.
I vores nyhedsrum kan du læse alle vores pressemeddelelser, tilgå materiale i form af billeder og dokumenter samt finde vores kontaktoplysninger.
Besøg vores nyhedsrum